КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
18 червня 2025 року
справа № 758/10109/23
                                         
провадження № 22-ц/824/6651/2025
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача: Музичко С.Г.,
суддів: Желепи О.В., Сушко Л.П.
при секретарі: Шереметьєва М.В.
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 
відповідачі: Київська міська рада, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», Акціонерне товариство «Київметробуд»
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційними скаргами представника Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - Герасименко Ірини Вікторівни, представникаОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представника Київської міської ради - Авдєєвої Ольги Іванівни на рішення Подільського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 року, постановлене під головуванням судді Петрова Д.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Акціонерного товариства «Київметробуд» про відшкодування шкоди, -
ВСТАНОВИВ:
У серпні 2023 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Поліщука М.Д. звернувся до Подільського районного суду м. Києва із вищевказаною позовною заявою.
В обгрунтування заявлених вимог представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 є власником комплексу будівель по АДРЕСА_1 , в тому числі об`єкту нерухомого майна - нежитлової будівлі складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м., яку було протиправно знесено відповідачами і які станом на сьогоднішній день не відшкодували заподіяну шкоду.
Необхідність знесення будівлі виникла у зв`язку з аварійним станом першої нитки головного міського каналізаційного колектору, що могло стати причиною еколого-техногенної аварії, внаслідок якої було б відключено на тривалий час правобережну частину міста від водопостачання та каналізування, та можливий виток каналізаційних стоків на поверхню, який міг стати причиною епідемії у водному басейні столиці, а в разі потрапляння неочищених стоків в ріку Дніпро, і загрозою епідемічного стану у населених пунктах, розташованих нижче Києва за течією Дніпра, у міста виникла потреба побудови другої нитки головного міського колектору паралельно першій для переключення на неї скидання стоків, тим самим вивільнивши першу нитку для можливості її відновлення.
Будівництво другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві, траса якої (ділянка від ствола № 11 до камери №12) проходило по земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , на якій знаходиться нежитлова будівля складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м.
ОСОБА_1 є власником об`єкту нерухомого майна - нежитлової будівлі складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м., розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
Станом на день початку будівництва другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником значився колишній власник об`єкту - ПАТ "Експериментальний механічних завод". Державна реєстрація права власності на вищевказане майно за Позивачем була здійснена 19.12.2018 року на підставі Договору купівлі-продажу нежилих приміщень від 19.10.2009 року.
Внаслідок виконання протиаварійних заходів нежитлова будівля складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м., розташована за адресою АДРЕСА_1 - була знесена.
Відповідно до листа Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу КМР (КМДА) від 19.03.2021 року №050/10-1585 станом на 19.03.2021 року рішення щодо затвердження викупної ціни об`єкту нерухомого майна не прийнято, проте всі витрати, пов`язані з будівництвом другої нитки ГМКК були освоєні і профінансовані в повному обсязі.
Враховуючи те, що Київською міською радою спільно із ПАТ «АК «Київводоканал» та АТ «Київметробуд» було вжито заходів на усунення аварії на київському міському каналізаційному колекторі, в результаті яких без дозволу власника була знищена належна Позивачу будівля - ОСОБА_1 звернуся до Київської міської ради та Приватного акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» із претензією від 01.06.2021 щодо добровільної сплати коштів за завдану ОСОБА_1 шкоду. Втім, станом на дату звернення до суду вимоги претензії не виконані.
Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 22 листопада 2024 року позов задоволено частково.
Стягнуто солідарно з Київської міської ради, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Акціонерного товариства «Київметробуд» на користь ОСОБА_1 14 223 446 (чотирнадцять мільйонів двісті двадцять три тисячі чотириста сорок шість) грн.
Стягнуто з Київської міської ради, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Акціонерного товариства «Київметробуд» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 9 930 (дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять) грн 80 коп. в рівних долях по 3 310 (три тисяч триста десять грн) 27 коп. з кожного.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із рішенням суду представник Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - Герасименко Ірина Вікторівна звернулася з апеляційною скаргою, в які просить рішення суду скасувати в частині задоволений позовних вимог до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та постановити нове про відмову в задоволені позові у цій частині.
Вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ Акціонерна компанія «Київводоканал» не є ні органом виконавчої влади, ні органом місцевого самоврядування, яким законом надано право викупу майна, у зв`язку з чим ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» є неналежним відповідачем у даній справі, що було залишено поза увагою судом першої інстанції. Скаржником не вчинялися дії щодо знесення спірної будівлі, а матеріали справи не містять доказів на підтвердження вчинення саме ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» дій, внаслідок яких було порушено права позивача. Зазначає, що право власності на спірну будівлю за позивачем було зареєстровано 19.12.2018, а отже до цієї дати утримувачем та власником відповідного майна був продавець ПАТ «Експериментальний механічний завод»).
В поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить рішення суду в частині незадоволених вимог скасувати, поставити в цій частині нове рішення про задоволення позову.
Вимоги обґрунтовані тим, що саме після звернення до відповідачів з претензією щодо виплати компенсації за знесення будівлі та відмовою останніх відбулося порушення прав позивача, що спонукало останнього звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів. Зазначає, що відносини, які виникли між сторонами передбачали грошове зобов`язання відповідачів перед позивачем. Київська міська рада приймала відповідні рішення, які передбачали виплату коштів за знесену будівлю позивача. Звертає увагу, що у 2017 році була визначена сума, яка підлягає сплаті для позивача, у зв`язку зі знесенням будівлі. Саме з цієї суми позивач робив розрахунок 3% річних та інфляційних витрат.
Не погоджуючись із рішенням суду представник Київської міської ради - Авдєєва Ольга Іванівна подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, постановити нове рішення про відмову в задоволенні позову.
Вимоги обґрунтовані тим, що позивач не надав доказів того, що акт про знищення майна існує, а також наявність такого акту у скаржника, так як він не є його підписантом. Також позивач не надав доказів того, що звертався до ПАТ «Експериментальний механічний завод», який був власником майна, про надання йому акту знищення майна та до Акціонерного товариства «Київметробуд». Не звертався також до відповідачів з проханням скласти акт про знищення майна, які на його думку знесли його майно. Звертає увагу суду, що майно було знесено чи пошкоджене під час ліквідації аварії у 2015 році, в той час як позивач набув права власності на спірне майно у 2016 році.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 апеляційну скаргу підтримав, проти апеляційних скарг відповідачів заперечував.
Представники відповідачів апеляційну скаргу підтримали, проти апеляційної скарги ОСОБА_1 заперечували.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішень в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню. В межах доводів апеляційних скарг поданих представниками Київської міської ради, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають.
Частково задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що міською владою фактично без згоди власника і без укладення договору купівлі-продажу було знищено належний ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна і не відшкодовано його вартість. 
Суд зазначив, оскільки в даному випадку вимога щодо виконання відповідного зобов`язання позивачем не пред`являлась відповідно й не розпочалося прострочення такого зобов`язання, а тому відсутні підстави для застосування положень ст. 625 ЦК України.
Колегія суддів частково не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником комплексу будівель по АДРЕСА_1 , в тому числі об`єкту нерухомого майна - нежитлової будівлі складу матеріалів цеху номер 8 (літ. «К») площею 1074,3 кв. м, яку було знесено, і станом на час розгляду справи в суді - не відшкодовано заподіяну шкоду.
Необхідність знесення будівлі виникла у зв`язку з аварійним станом першої нитки головного міського каналізаційного колектору, що могло стати причиною еколого-техногенної аварії, внаслідок якої було б відключено на тривалий час правобережну частину міста від водопостачання та каналізування, та можливий виток каналізаційних стоків на поверхню, який міг стати причиною епідемії у водному басейні столиці, а в разі потрапляння неочищених стоків в ріку Дніпро, і загрозою епідемічного стану у населених пунктах, розташованих нижче Києва за течією Дніпра, у міста виникла потреба побудови другої нитки головного міського колектору паралельно першій для переключення на неї скидання стоків, тим самим вивільнивши першу нитку для можливості її відновлення.
Відповідно до протоколу №43 від 27.07.2015 року Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого органу КМР (КМДА) - головний міський самопливний каналізаційний колектор (ГМКК) був введений в експлуатацію у грудні 1969 року. Колектор починається з північно-західної частини схилу плато м. Києва (вул. Фрунзе, 73), проходить через центр міста і закінчується у місті підключення до камери решіток Правобережного колектора (вул. Саперно-Слобідська).
26.07.2015 року о 13-00 годині на під`їзній дорозі до будівельного майданчика другої нитки Головного міського каналізаційного колектора будівельниками було виявлено провал діаметром 5-7 метрів та глибиною 10 метрів. При поверхневому обстеженні було з`ясовано, що провал виник на діючому Головному міському каналізаційному колекторі (надалі - ГМКК) на відстані 20 метрів від камери гасіння напірних ниток КНС «Оболонь».
Силами Департаменту експлуатації каналізаційного господарства та Комунальної аварійно-рятувальної служби «Київська служба порятунку» було проведено обстеження ГМКК в ніч на 27.07.2015 (з 1:00 по 3:00) з призупиненням водовідведення м. Вишгорода та басейну каналізування КНС «Оболонь» (Оболонський, частково Подільський адміністративні райони м. Києва).
Як вбачається з вищевказаного Протоколу, розвиток аварійної ситуації на Головному міському самопливному каналізаційному колекторі міг призвести до значних матеріальних збитків та унеможливлення нормальної життєдіяльності населення м. Києва. З метою недопущення розвитку ситуації до виникнення техногенно-екологічної катастрофи регіонального масштабу було вирішено терміново розробити проект та виконати роботи з ліквідації техногенної аварії на колекторі.
Відповідно до п. 9.1.2. Протоколу №43 замовником було визначено ПАТ «АК «Київводоканал» та спеціалізовані організації, які виступатимуть генеральним проектувальником і генеральним підрядником на виконання аварійно-відновлювальних робіт.
Будівництво другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві, траса якої (ділянка від ствола № 11 до камери №12) проходило по земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , на якій знаходиться нежитлова будівля складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м.
ОСОБА_1 є власником об`єкту нерухомого майна - нежитлової будівлі складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
Станом на день початку будівництва другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником значився колишній власник об`єкту - ПАТ «Експериментальний механічних завод».
Державна реєстрація права власності на вищевказане майно була здійснена 19.12.2018 на підставі Договору купівлі-продажу нежилих приміщень від 19.10.2009 року.
Унаслідок виконання протиаварійних заходів нежитлова будівля складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м, розташована за адресою АДРЕСА_1 - була знесена.
Як вбачається з відповіді ПАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» від 20.04.2021 №1997/30/36/02-21 та Сертифікату відповідності закінченого будівництвом об`єкту №163173251454 від 21.11.2017 року, виданого на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 09.11.2017 року - будівництво другої нитки головного міського каналізаційного колектора у м. Києві було завершено 09.11.2017 року і станом на 09.11.2017 була знесена нежитлова будівля складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м., розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
На підставі рішення Київської міської ради №23/1027 від 22.09.2016 року "Про викуп нерухомого майна, яке перебуває у приватній власності, в зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві", враховуючи те, що будівництво другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві, траса якої (ділянка від ствола N 11 до камери N 12) проходить по земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , є суспільною потребою, Київська міська рада вирішила:
1. Викупити у публічного акціонерного товариства "Експериментальний механічний завод" нерухоме майно - нежитлову будівлю складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м. у зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві згідно з додатком до цього рішення.
2. Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації):
2.1. Письмово повідомити власнику нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення, про його викуп у зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві та провести переговори.
2.2. Забезпечити проведення оцінки нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення, та рецензування звіту про оцінку майна у встановленому законодавством порядку.
2.3. Надати в установленому порядку до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інвестиційні пропозиції щодо викупу нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення.
2.4. Підготувати та надати в установленому законодавством порядку Київській міській раді проект рішення про затвердження викупної ціни об`єкта, зазначеного у пункті 1 цього рішення.
У той же час, відповідно до листа Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу КМР (КМДА) від 19.03.2021 року №050/10-1585 станом на 19.03.2021 року рішення щодо затвердження викупної ціни об`єкту нерухомого майна не прийнято, проте всі витрати, пов`язані з будівництвом другої нитки ГМКК були освоєні і профінансовані в повному обсязі.
Згідно листа Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу КМР (КМДА) від 09.04.2021 року №058/7/1-2251 відповідно до розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) від 07.12.2012 року №2187 «Про передачу функцій замовника будівництва Другої нитки головного міського каналізаційного колектора у м. Києві Публічному акціонерному товариству «Акціонера компанія «Київводоканал», комунальним підприємством «Інженерний центр» передано ПАТ «АК «Київводоканал» функції замовника будівництва Другої нитки ГМКК у м. Києві, а також обсяги незавершеного будівництва на час передачі об`єкта.
Фінансування будівництва Другої нитки ГМКК у м. Києві, траса якої (ділянка від ствола №11 до камери №12) проходить по земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювалось за рахунок коштів бюджету міста Києва. Безпосередні розрахунки з підрядними організаціями-виконавцями будівельних робіт проводились замовником виконання робіт - ПрАТ «АК «Київводоканал».
Відповідно до листа ПАТ «АК «Київводоканал» від 20.04.2021 року №1997/30/36/02-21 генеральним підрядником виконання будівельних робіт з будівництва другої нитки ГМКК було АТ «Київметробуд».
Закінчення будівельних робіт щодо другої нитки ГМКК підтверджується копією Сертифікату відповідності серія ІУ №163173251454 від 21.11.2017 року про відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації.
Враховуючи те, що Київською міською радою спільно із ПАТ «АК «Київводоканал» та АТ «Київметробуд» було вжито заходів на усунення аварії на київському міському каналізаційному колекторі, в результаті яких без дозволу власника була знищена належна Позивачу будівля - ОСОБА_1 звернуся до Київської міської ради та Приватного акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» із претензією від 01.06.2021 щодо добровільної сплати коштів за завдану ОСОБА_1 шкоду. Втім, станом на дату звернення до суду вимоги претензії не виконані.
При цьому, під час проведення будівельних робіт також було знесено сусідню нежитлову будівлю складу готової продукції (літ. «Н») загальною площею 572,8 кв. м, яка знаходилась за адресою АДРЕСА_1 і за знесення якої місто повністю розрахувалось з власником.
Вказане підтверджується: договором про врегулювання майнових питань щодо компенсації вартості нежитлової будівлі у зв`язку з її знесенням від 05.11.2015 року; платіжним дорученням від 25.11.2015 року №77 про перерахування 4 210 200 грн. власникові будівлі та актом про знищення від 19.11.2015 року.
Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу.
У п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трегубенко проти України» зазначено, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.
Касаційний адміністративний суду у складі Верховного Суду у постанові від 20.04.2021 у справі № 850/3/19 щодо порядку сплати коштів за об`єкт, який підлягає обов`язковому відчуженню зазначає наступне:
«…24. Відповідно до статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Примусове відчуження таких об`єктів з наступним повним відшкодуванням їх вартості допускається лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану…».
Аналогічні за змістом положення щодо непорушності права власності закріплені у статті 321 Цивільного кодексу України, частиною другою якої передбачено, що особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до статті 350 Цивільного кодексу України викуп земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, приватної власності для суспільних потреб чи їх примусове відчуження з мотивів суспільної необхідності здійснюються в порядку, встановленому законом.
Як було встановлено судом, для ліквідації наслідків аварії на Головному каналізаційному колекторі міста Києва, в рамках будівництва другої нитки каналізаційного колектору у місті Києві будівництво траси необхідно було знести будівлю, а саме склад матеріального цеху номер 8 (літ «К») площею 1 073,3 кв. м., яка на праві власності належить позивачу.
На підставі рішення Київської міської ради №23/1027 від 22.09.2016 року "Про викуп нерухомого майна, яке перебуває у приватній власності, в зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві", враховуючи те, що будівництво другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві, траса якої (ділянка від ствола N 11 до камери N 12) проходить по земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , є суспільною потребою, Київська міська рада вирішила:
1. Викупити у публічного акціонерного товариства "Експериментальний механічний завод" нерухоме майно - нежитлову будівлю складу матеріалів цеху номер 8 (літ. "К") площею 1074,3 кв. м. у зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві згідно з додатком до цього рішення.
2. Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації):
2.1. Письмово повідомити власнику нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення, про його викуп у зв`язку з будівництвом другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві та провести переговори.
2.2. Забезпечити проведення оцінки нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення, та рецензування звіту про оцінку майна у встановленому законодавством порядку.
2.3. Надати в установленому порядку до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інвестиційні пропозиції щодо викупу нерухомого майна, визначеного у пункті 1 цього рішення.
2.4. Підготувати та надати в установленому законодавством порядку Київській міській раді проект рішення про затвердження викупної ціни об`єкта, зазначеного у пункті 1 цього рішення.
Після проведення оцінки майна Київською міською радою було прийнято рішення № 08/231-1997/ПР від 06.09.2017 року про затвердження викопної ціни нерухомого майна, яке мало бути затверджено комісією з питань житлово-комунального господарства та паливно-енергетичного комплексу Київської міської ради. Проте вказане рішення затверджено не було.
Вказане рішення не було затверджено, у зв`язку з направленням позивачем на адресу Київської міської ради листа про призупинення виплати коштів, у з в`язку з наявним судовим спором про право власності щодо складу матеріального цеху № 8, з чим Київська міська рада погодилася і зупинила затвердження проекту рішення та виплати позивачу.
ОСОБА_1 зазначає, що саме наявність даного спору є причиною чому в документах складених на момент будівництва колектору, власником значиться ПАТ «Експерементальний механічний завод».
Право власності позивача на спірну будівлю підтверджується договором купівлі 0 продажу від 19.10.2009 року, укладений між ОСОБА_1 та Відкритим акціонерним товариством «Експериментальний механічний завод» (а.с. 25-26 т. 1), витяг з державного реєстру правочинів (а.с. 28-29), інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с. 18 -   21).
Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Частиною 2 ст.625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму боргу входять до складу грошового зобов`язання та є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання як спосіб захисту грошового інтересу і полягає у відшкодуванні грошових втрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляції та отримані компенсації за неналежне виконання зобов`язань.
Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від  19.06.2019 по справі № 703/2718/16.
Після закінчення спору щодо права власності на склад матеріального цеху № 8 та визначенням його дійсного володільця, ОСОБА_1 звернуся до Київської міської ради та Приватного акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ» із претензією від 01.06.2021 щодо добровільної сплати коштів за завдану ОСОБА_1 шкоду. Втім, станом на дату звернення до суду вимоги претензії не виконані. 
При цьому, під час проведення будівельних робіт також було знесено сусідню нежитлову будівлю складу готової продукції (літ. «Н») загальною площею 572,8 кв. м, яка знаходилась за адресою АДРЕСА_1 і за знесення якої місто повністю розрахувалось з власником.
Вказане підтверджується: договором про врегулювання майнових питань щодо компенсації вартості нежитлової будівлі у зв`язку з її знесенням від 05.11.2015 року; платіжним дорученням від 25.11.2015 року №77 про перерахування 4 210 200 грн. власникові будівлі та актом про знищення від 19.11.2015 року.
Позивач після направлення претензії та відмови відповідачів, здійснив подання позову в порядку господарського судочинства, однак судом було роз`яснено, що позивачу необхідно звернутися до суду з цивільним позовом.
Таким чином, саме після звернення до відповідачів з претензією щодо виплати компенсації за знесення будівлі та відмовою останніх відбулося порушення прав позивача, що спонукало останнього звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.
Враховуючи, що ПАТ «АК «Київводоканал» є замовником збудованого колектору другої нитки Головного міського каналізаційного колектора в м. Києві, в наслідок будівництва якого було знищено майно Позивача, ПАТ «АК «Київводоканал» разом з Київською міською радою (як ініціатора робіт), та АТ «Київметробуд» (як виконавця робіт), - є солідарними боржниками та мають солідарно відповідати перед Позивачем за заподіяну шкоду.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в результаті знищення належної ОСОБА_1 будівлі останній поніс реальні збитки на суму 14 223 446 грн, які підлягають стягненню із Відповідачів в примусовому порядку. В даній частині рішення суду є законним та обґрунтованим, а тому апеляційні скарги представника Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - Герасименко Ірини Вікторівни, представника Київської міської ради - Авдєєвої Ольги Іванівни - підлягають залишенню без задоволення.
Щодо доводів апеляційної скарги ОСОБА_3 , то колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції помилково встановив відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідачів на користь позивача 3% річних та інфляційних втрат, а тому підлягає скасуванню у відповідній частині.
Згідно ст. 376 ЦПК підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; недоведеність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, суд,-  
 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - Герасименко Ірини Вікторівни залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу представника Київської міської ради - Авдєєвої Ольги Іванівни залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити.
Рішення Бородянського районного суду Київської області від 15 липня 2024 року в частині відмови в задоволенні стягнення 3 % річних та інфляційних втрат - скасувати.
Постановити в цій частині нове рішення про задоволення позовних вимог.
Стягнути солідарно з Київської міської ради, Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Акціонерного товариства «Київметробуд» на користь ОСОБА_1 3 % річних у розмірі 772 830,96 грн. та інфляційних втрат від знецінення гривні у розмірі 4 309 659,28 грн.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів. 
Повний текс постанови складено 26 червня 2025 року.
Суддя-доповідач
Судді