ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2025 р. 	Справа № 520/7085/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  П`янової Я.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Кухар М.Д., м. Харків, повний текст складено 29.04.25  по справі № 520/7085/25
за позовом                ОСОБА_1  
до               Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області ,               Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія Олександровича                       
про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (далі по тексту – перший відповідач), Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія Олександровича (далі по тексту – другий відповідач), в якому просив суд:
- скасувати розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. № 11 від 08 лютого 2023 року в частині затвердження штатного розпису апарату Куп`янської міської ради.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 по справі № 520/7085/25 позовну заяву ОСОБА_1  до  Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району  Харківської області Бесєдіна Андрія Олександровича  про визнання протиправним та скасування рішення - залишено без руху та запропоновано усунути вказані недоліки протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали.
Повідомлено позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз`яснено, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.
Копію даної ухвали направлено особі, що звернулась із адміністративним позовом.
Залишаючи позовну заяву ОСОБА_2 без руху, суд першої інстанції виходив з того, що до суду позивач звернувся 28.03.2025, тобто з порушенням шестимісячного строку, встановленого п. 2 ст. 122 КАС України, однак, жодних документів або заяви про поновлення строку до позовної заяви не подав.
На виконання вимог вказаної ухвали суду першої інстанції від 01.04.2025, 02.04.2025 ОСОБА_1 подав заяву про поновлення процесуального строку, в якій просив суд першої інстанції поновити строки на оскарження розпорядження № 11 від 08.02.2023 та прийняти позовну заяву.
В обґрунтування вимог вказаної заяви стверджував, що позивач не отримував спірне розпорядження та станом на момент звернення до суду із позовом не ознайомлений з його змістом. На підтвердження таких обставин покликається на долучену до позовної заяви неякісну копію розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. №11 від 08 лютого 2023 року, у зв`язку і з чим просить витребувати його у першого відповідача.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 по справі № 520/7085/25 позовну заяву ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області  Беседіна Андрія Олександровича про визнання протиправним та скасування рішення - повернуто позивачу.
Не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи та порушення судом норм процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви по справі № 520/7085/25 від 29.04.2025 та повернути справу до ХОАС для вирішення питання про відкриття провадження в новому складі суду за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія Олександровича про визнання протиправним та скасування розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А.О. № 11 від 08 лютого 2023 року в частині затвердження штатного розпису апарату Куп`янської міської ради.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги. пославшись на положення частини 2 статті 122 КАС України. стверджував, що шестимісячний строк, коли позивач дізнався та ознайомився зі спірним розпорядженням розпочався лише 14.02.2025 та спливає 14.08.2025, що свідчить про те, що позовна заява була подана ОСОБА_1 у передбачені КАС України строки.
Наполягав, що у даному випадку єдиним належним доказом обставин про його обізнаність щодо розпорядження № 11 має бути особистий підпис позивача на розпорядженні про ознайомлення, так як 08.02.2023 ОСОБА_2 ще працював секретарем Куп`янської міської ради, та мав би бути ознайомленим з ним, чого в свою чергу, не відбулося.
Щодо покликань суду першої інстанції на оприлюднення інформації про спірне розпорядження на веб-сайті Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, зауважив, що за допомогою безкоштовних SEO сервісів, на сьогоднішній день досить легко встановити дату публікації або першого перегляду посилання, сайту, домену та інше. 
Так, зокрема, найпростіший спосіб це скористатися посиланням: https://www.seoreviewtools.com/domain-age-checker/, після введення посилання на сторінку з розпорядженнями за лютий 2023 на якому (https://kupyansk-gromada.gov.ua/ljutij-2023-09-58-29-03-02-2025/) вбачається, що перший перегляд сторінки з розпорядженнями в інтернеті відбувся 14.02.2025, тоді як перший перегляд сайту - 13.06.2023 і це був користувач відмінний від позивача. 
З огляду на вищевикладене, наполягав на наявності підстав для поновлення позивачу строків звернення до суду із позовом та розгляду справи по суті спору.
Перший відповідач, у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти викладених у ній доводів, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.
З посиланням на позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 17 квітня 2025 року у справі № 990/20/25, переконував, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можуть вважатися об`єктивною причиною, яка перешкоджає захищати свої права у строки, встановлені процесуальним законом. Отже, помилкове уявлення про відсутність порушення прав протягом тривалого періоду не може виправдовувати пасивної поведінки позивача та його процесуальної бездіяльності.
На переконання першого відповідача, у справі, яка переглядається, позивач як у заяві про поновлення строку звернення до суду, так і в апеляційній скарзі не вказав, які саме об`єктивні поважні (непереборні) причини унеможливили його звернення до суду у встановлений законом строк, не навів змістовних і вагомих доводів щодо вчинення ним усіх необхідних і можливих дій, які вказують на бажання реалізувати свої процесуальні права з метою їх захисту в судовому порядку; не довів, що в цій справі можливість вчасного подання ним позовної заяви не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волевиявлення. Відтак, пропуск строку на звернення до суду через пасивну поведінку позивача щодо реалізації своїх процесуальних прав у цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку.
Звернув увагу, що, розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. № 11 від 08 лютого 2023 року вже досліджувалось Харківським окружним адміністративним судом у інших справах, за участю тих саме сторін, про що свідчать документи, сформовані в системі «Електронний суд» позивачем та його представником. 
В обґрунтування факту обізнаності позивача із розпорядженням начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. О. № 11 від 08 лютого 2023 року та затвердженим штатним розписом апарату Куп`янської міської ради Харківської області послався, зокрема, на клопотання про витребування доказів у справі № 520/5160/23, яке самостійно сформовано позивачем в системі «Електронний суд» 05.05.2023, в якому ОСОБА_1 зазначив: «24.04.2023 року ухвалою ХОАС було витребувано у Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (код ЄДРПОУ 44758728) засвідчену належним чином копію тимчасового штатного розпису Куп`янської міської ради. 01.05.2023 року стороною позивача поштою було отримано від Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області клопотання про долучення доказів до матеріалів справи разом з додатками, у тому числі штатний розпис. Дане клопотання було приєднано до справи в якості виконання ухвали ХОАС від 24.04.2023 року».
Крім того, позивачем 08.05.2023 в межах справи № 520/5160/23 подавалась заява про ознайомлення з матеріалами справи, що безумовно свідчить про ознайомлення з цим документом ОСОБА_1 .
Другий відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. 
Відповідно до частини 2 статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Повертаючи позовну заяву на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України суд першої інстанції дійшов висновку  про те, що зазначені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, у зв`язку із чим повернув позовну заяву заявнику.
Судом враховано, що інформація про спірне Розпорядження була оприлюднена на веб-сайті Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, а тому позивач міг дізнатися про порушення свого права у вільному доступі Мережі-Інтернет.
Суд наголошено, що позивачем не надано жодного доказу звернення із запитом до відповідача, а також не вказано дату, коли саме і яким чином він дізнався про порушення свого права.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно з частинами першою, другою статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:
1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;
2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);
3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;
4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;
5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);
6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
За визначенням, наведеним у частині 6  статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
На виконання частини 1 статті 169 КАС України  суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями  160,  161 цього  Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За приписами пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України  позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
На виконання положень частин 1 та 2  статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).
Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа  Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).
У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Для вирішення питання про правильність застосування судом першої інстанції строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що предметом спору у даній справі є розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. № 11 від 08 лютого 2023 року в частині затвердження штатного розпису апарату Куп`янської міської ради.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Рішення начальника Куп`янської міської військової адміністрації в Харківській області Беседіна А. № 11 від 08 лютого 2023 року було невідкладно оприлюднено на офіційному сайті Куп`янської міської ради за посиланням https://rada.info/upload/users_files/33714382/f6a09f7d21c5c14e273c19664bcff963.pdf, що позивачем не спростовується.
Отже з огляду на дату оприлюднення вказаного рішення на офіційному сайті першого відповідача, колегія суддів вважає, що з його змістом можливо було ознайомитись починаючи з 08.02.2023.
Слід зазначити, що позивач не спростовує та фактично підтверджує інформацію щодо опублікування на відповідному сайті відповідача оскаржуваного рішення, разом з цим не наводить об`єктивних обставин, які перешкоджали  йому ознайомитись із таким рішенням та вчинити дії щодо його оскарження у межах встановлених строків.
Суд апеляційної інстанції враховує, що станом на дату винесення спірного Розпорядження ОСОБА_1 є секретарем Куп`янської міської ради, а відтак, не може бути не обізнаним зі штатним розписом міської ради, який затверджується.
Крім того, з відомостей з системи «Діловодство спеціалізованого суду» колегією суддів встановлено, що 09.03.2023 зареєстровано в Харківському окружному адміністративному суді позов ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія Олександровича, третя особа: Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, в якому він просив суд: 
- визнати протиправними дії Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області під час здійснення повноважень органу місцевого самоврядування, а саме - діяльність без затвердження тимчасового штатного розпису з моменту створення військової адміністрації до затвердження нею тимчасового штатного розпису виконавчого комітету, що відбулось лише 08 лютого 2023 року; 
- визнати протиправним та скасувати розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області А. Беседіна №13 від 09.02.2023, яким секретарю Куп`янської міської ради Харківської області ОСОБА_1 (виборна посада) встановлено простій не з вини працівника та фактично припинено трудові відносини в період воєнного стану.
Отже, щонайменше станом на дату реєстрації вказано позову у суді (09.03.2023) позивачу було відомо про існування затвердженого розпорядженням начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області від 08 лютого 2023 року тимчасового штатного розпису виконавчого комітету. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.05.2023 по справі № 520/5160/23 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, Начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія Олександровича, третя особа: Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м-н Свободи, буд. 5, Держпром, 7 під., 6 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії – відмовлено.
Колегією суддів з мотивувальної частини вказаного судового рішення по справі № 520/5160/23 встановлено, що Начальником Куп`янської міської військової адміністрації видано Розпорядження від 08.02.2023 №10 “Про затвердження тимчасової структури виконавчих органів Куп`янської міської ради” на період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування та затверджена тимчасова структура виконавчих органів Куп`янської міської ради Харківської області, встановлена загальна чисельність працівників у кількості 191,5 штатних одиниць. Крім того, Розпорядженням начальника Куп`янської міської військової адміністрації №11 від 08.02.2023 "Про затвердження штатних розписів" затверджені штатні розписи апарату Куп`янської міської ради та її виконавчих органів.
Відтак, в межах справи № 520/5160/23 досліджувалось, у тому числі, і питання прийняття Розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації № 11 від 08.02.2023 "Про затвердження штатних розписів", яким затверджено штатні розписи апарату Куп`янської міської ради та її виконавчих органів.
Враховуючи вищенаведене, про існування спірного Розпорядження позивачу вже було відомо 09.03.2023 а відтак і перебіг строк звернення до суду з позовом про його оскарження мав розпочатися відповідно не пізніше 09.03.2023.
Разом з цим, позовну заяву позивачем сформовано в системі "Електронний суд" 27.03.2025, тобто із значним порушенням, встановленого законом шестимісячного строку на звернення до суду з таким позовом.
Доречно врахувати, що позивач почав вживати дії щодо оскарження спірного розпорядження майже через два роки, при цьому обставин, які перешкоджали б йому вчинити такі дії раніше, у межах встановлених строків він не наводить.
Варто звернути увагу, що рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаній демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи те, що позивач був проінформований про розгляд справи № 520/5160/23, у тому числі і про зміст прийнятого рішення, про що свідчить подання ОСОБА_1 апеляційної скарги, останній мав змогу раніше ознайомитись зі змістом спірного розпорядження, однак, жодних дій, спрямованих на таке ознайомлення не вчиняв, що в свою чергу не свідчить про добросовісне користуватися належними позивачу процесуальними правами.
Колегія суддів відхиляє покликання апелянта на відомості сайту https://www.seoreviewtools.com/domain-age-checker/, оскільки невжиття позивачем заходів з метою ознайомлення зі змістом спірного розпорядження є проявом процесуальної байдужості, а тому жодним чином не обґрунтовує поважність причин пропуску строку звернення до суду із позовом через 2 роки з моменту винесення спірного розпорядження.
Колегія суддів наголошує, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).
Наведені позивачем обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне подання позовної заяви, а тому колегія суддів дійшла висновку про неповажність вказаних позивачем причин та відсутності підстав для поновлення строку на звернення до суду.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання процесуальних строків.
Таким чином, особа, яка має намір подати позов, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, у тому числі процесуальних строків її подачі.
За вищенаведених обставин, оскільки ОСОБА_1 пропущено встановлений статтею 122 КАС України строк звернення до суду з вищевказаними позовними вимогами, не надано належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для застосування до позовної заяви ОСОБА_1 положень пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України та, відповідно, повернення такої позовної заяви.
Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Перевіривши доводи, викладені скаржником в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає обставин, які б давали підстави ставити під сумнів правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу  Харківського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 по справі № 520/7085/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова 	
Судді	   	С.П. Жигилій    Я.В. П`янова