УХВАЛА                                                                                         
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2025 року
м. Київ
справа № 333/3545/25                                                                                     
провадження № 51- 2441 ск 25
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 29 травня 2025 року про повернення апеляційної скарги,
в с т а н о в и в:
Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 05 травня 
2025 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб територіального управління ДБР розташованого у м. Мелітополі щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.
Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 09 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 
05 травня 2025 року повернуто з підстав, передбачених п. 1 ч. 3 
ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).
Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції,  ОСОБА_4 звернувся до Касаційного кримінального суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати вказане судове рішення як незаконне. 
Перевіривши доводи касаційної скарги, копію оскаржуваного судового рішення та додані матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.
Статтею 396 КПК визначено вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет. 
Як убачається з ухвали апеляційного суду, ОСОБА_4 звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді, яка не містила обґрунтування незаконності чи необґрунтованості оскаржуваного ним судового рішення, а прохання не узгоджувалось з передбаченими КПК повноваженнями апеляційного суду.
Відсутність в апеляційній скарзі назви оскаржуваної ухвали, її суті і змісту, обґрунтування незаконності чи необґрунтованості ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 05 травня 2025 року позбавило апеляційний суд можливості здійснити перевірку ухвали слідчого судді в порядку, передбаченому ст. 422 КПК. 
Крім того, ОСОБА_4 у своїй апеляційній скарзі зазначив образливі твердження на адресу суду та суддів, а тому суддя апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність повернення апеляційної скарги, оскільки обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_4 з використанням образливих висловлювань свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності суддів і суперечить основним засадам та принципам кримінального процесуального судочинства та його завданню. 
Згідно з ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.
У ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ст. 129 Конституції України зазначено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.
Аналогічну позицію констатувала Велика Палата Верховного Суду (справа №199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19, справа 9901/34/19) а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Ураховуючи наведене, колегія суддів погоджується із висновками апеляційного суду, що зазначені висловлювання на адресу судді та суду є образливим, а апеляційна скарга, що містить такі висловлювання, є неприйнятною. Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам діючого законодавства. В тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. В протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документу. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства, та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.
Ураховуючи викладене, скарга або заява з якої вбачається зловживання процесуальними правами є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту.
За таких обставин, суддя апеляційного суду постановив обґрунтоване рішення про повернення апеляційної скарги, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 396 КПК.
Слід зауважити, що відповідно до ч. 7 ст. 399 КПК, ухвала судді апеляційного суду, якою повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_4 , не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову
у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Керуючись ч. 2 статті 428 КПК, Верховний Суд
п о с т а н о в и в:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 29 травня 2025 року про повернення апеляційної скарги.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                             ОСОБА_2                                         ОСОБА_3