У Х В А Л А
28 серпня 2025 року
м. Київ
справа № 521/8722/24
провадження № 61-10936ск25
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дівіна Алла Альбертівна, на ухвалу Одеського апеляційного суду від 12 червня 2025 року та постанову Одеського апеляційного суду 
від 03 липня 2025 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів у спосіб визнання права особистої приватної власності на нерухоме майно,
ВСТАНОВИВ:
22 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - авдокат Дівіна А. А. через підсистему «Електронний Суд» направила до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Одеського апеляційного суду від 12 червня 
2025 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 липня 
2025 року.
У касаційній скарзі представник заявника просить суд касаційної інстанції скасувати ухвалу та задовольнити заяву та скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі заочне рішення суду першої інстанції.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.
У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається 
до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становив 3028,00 грн (стаття 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік»).
За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»). 
Відповідно до підпункту 8 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
У травні 2024 року позивач подала позов, який містить вимоги майнового характеру щодо про стягнення аліментів у спосіб визнання права особистої приватної власності на нерухоме майно(квартиру за адресою:  
     АДРЕСА_1  за адресою:  
    АДРЕСА_2  та машиномісце № НОМЕР_1 в підземному паркінгу за адресою:    АДРЕСА_3 .
У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика 
Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.
Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року в справі № 907/9/17).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.
З огляду на обмеження касаційного оскарження, зокрема, передбачене пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, Верховний Суд звертає увагу заявника на необхідність наявності в розпорядженні суду на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження інформації про ціну позову.
З огляду на те, що касаційна скарга та судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій не містять відомостей про ціну позову, представнику заявника необхідно надати інформацію про ціну позову.
За частиною другою статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дівіна Алла Альбертівна, на ухвалу Одеського апеляційного суду від 12 червня 2025 року та постанову Одеського апеляційного суду 
від 03 липня 2025 року залишити без руху, надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                 В. М. Ігнатенко