КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
апеляційне провадження №22-ц/824/12496/2025
справа №753/22586/14-ц

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2025 року                                                                                                м.Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
судді-доповідача       Поліщук Н.В.
суддів                         Нежури В.А., Соколової В.В.,
за участю секретаря судового засідання Крисіної В.О.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Довженком Валерієм Івановичем, на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року, постановлену під головуванням судді Цимбал І.К., дата складення повної ухвали не зазначена,
у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» про заміну стягувача у виконавчому провадженні, -
 
встановив:
1. Короткий виклад обставин справи.
У грудні 2014 року Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу,  у якому просило стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 52 054,47 доларів США, що в еквіваленті за курсом Національного банку України (далі - НБУ) станом на 16 вересня 2014 року - 676 092,30 грн, та пеню у сумі 468,91 грн.
Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року позов ПАТ «ОТП Банк» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованість за кредитом у розмірі 48 144,81 доларів США, заборгованість за відсотками у розмірі 3 909,66 доларів США, а всього 52 054,47 доларів США, що в еквіваленті до гривні станом на 16 вересня 2014 року становить 676 092,30 грн, та пеню у розмірі 468,91 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 11 квітня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_1 , відхилено. Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_2 , задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року в частині солідарного стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором та судових витрат скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В іншій частині рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року залишено без змін. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
30 січня 2020 року Дарницьким районним судом міста Києва видано виконавчий лист для примусового виконання рішення суду.
25 листопада 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бережним Я.В. відкрито виконавче провадження НОМЕР_2 з примусового виконання рішення суду у справі №753/22586/14.
06 лютого 2024 року на адресу Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" про залучення правонаступника.
Вимоги поданого клопотання мотивовано тим, що 22 жовтня 2021 року між ТОВ "Діджи Фінанс" та ПАТ "ОТП Банк" укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого право грошової вимоги за кредитним договором №ML-009/070/2007 від 19 березня 2007 року, який укладено між ЗАТ "ОТП Банк" та ОСОБА_1 , та права Іпотекодержателя за Іпотечним договором №PCL-009/070/2007, відступлені та перейшли до ТОВ "Діджи Фінанс".
Отже, ТОВ "Діджи Фінанс" належать усі права вимоги кредитним договором №ML-009/070/2007 від 19 березня 2007 року, який укладено між ЗАТ "ОТП-Банк" та ОСОБА_1 , та права іпотекодержателя за іпотечним договором №PCL-009/070/2007, який укладено між ЗАТ "ОТП Банк" та ОСОБА_1 відносно нерухомого майна.
Мотивуючи наведеним, просить замінити первісного стягувача за позовом АТ "ОТП Банк" його правонаступником - ТОВ "Діджи Фінанс" за рішенням Дарницького районного суду міста Києва у справі №753/22586/14-ц від 22 травня 2017 року, а також стягувача за виконавчим провадженням ВП НОМЕР_2 від 25 листопада 2020 року про стягнення ОСОБА_1 на користь АТ "ОТП Банк" коштів у розмірі 1 513 777,97 гривень.
2. Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року заяву задоволено. Замінено стягувача АТ "ОТП Банк" на його правонаступника - ТОВ «Діджи Фінанс» у виконавчому провадженні № НОМЕР_3 від 25 листопада 2020 року, відкритого на підставі виконавчого листа 753/22586/14-ц від 22 травня 2017 року з примусового виконання рішення суду про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» заборгованості.
Задовольнивши заяву, суд першої інстанції вказав, що між ТОВ "Діджи Фінанс" та АТ "ОТП Банк" укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором №ML-009/070/2007 та права іпотекодержателя за іпотечним договором №PLC-009/070/2007 перейшло до ТОВ "Діджи Фінанс".
3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Не погодившись з постановленою ухвалою, адвокатом Довженко В.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу.
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм матеріального права.
Вказує, що ані ОСОБА_1 , ані його представник не були належним чином повідомлені про судове засідання у справі. Надсилання судової повістки у додатку «Viber» на номер телефону НОМЕР_1 не можна уважати належним повідомленням про дату, час та місце розгляду справи, оскільки це не відповідало вимогам прохальної частини заяви представника ОСОБА_1 від 25 березня 2024 року про ознайомлення зі справою та видачу судових рішень.
Так, із змісту заяви представника відповідача (адвоката Довженка В.І.) від 25 березня 2024 року про ознайомлення зі справою та видачу судових рішень убачається, що представник просив суд всю кореспонденцію по даній справі направляти поштою лише на його адресу: АДРЕСА_1 .
Вказує, що для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав попередника. У кожному конкретному випадку для вирішення питання про можливість правонаступництва суду необхідно досліджувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.
Підставою для процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному правовідношенні, яке настало після відкриття провадження у справі. Відтак особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.
Зазначає, що суд першої інстанції не встановив, що ТОВ «Діджи Фінанс» не подавало заяву про заміну сторони її правонаступником, ним подано клопотання, а також, що на час його розгляду не було судового процесу у справі № 753/22586/14-ц.
Вказує, що внаслідок неналежного дослідження та оцінки наданих ТОВ "Діджи Фінанс" доказів, суд не з`ясував чи зазначило ТОВ "Діджи Фінанс" у клопотанні про залучення правонаступника про наявність у нього чи іншої особи їх оригіналів, чи підтвердив заявник відповідність копій письмових доказів оригіналам своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, не застосував положення частини 5 статті 95 ЦПК України, внаслідок чого не встановив чи відповідають такі докази вимогам щодо допустимості, помилково вважав за можливе прийняти ці докази до уваги і встановити на підставі таких недопустимих доказів вказані вище обставини.
Звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
Разом з цим, суд не встановив, що вказане клопотання підписане від імені заявника з очевидним застосуванням механічних засобів відтворення власноручного підпису факсиміле.
Вказує, що у випадку встановлення обставин того, що клопотання підписане за допомогою факсиміле, суд мав зробити висновок, що клопотання про залучення правонаступника в розумінні ЦПК України є таким, що не підписане повноважною особою заявника, оскільки не виражає особисту волю особи, яка здійснила такий підпис, на підписання документа, що є підставою для застосування відповідних наслідків (повернення клопотання).
Вказує, що попередній розмір витрат на професійну правничу допомогу становить 50 000,0 гривень.
Із даних попереднього розрахунку убачається, що скаржник очікує понести такі витрати:
-                     заява про ознайомлення із справою та видачу судових рішень / 45 хвилин / 1 000,00 гривень;
-                     консультація (роз`яснення правових питань у справі ) 1 година / 1 500,00 гривень;
-                     апеляційна скарга на ухвалу / 13 годин / 19 500,00 гривень;
-                     заява про поновлення строку на апеляційне оскарження / 2 години / 3 000,00 гривень;
-                     гонорар успіху - 25 000,00 гривень.
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на правові висновки Верховного Суду викладені у постановах від 22 квітня 2020 року у справі № 522/19433/17, від 13 листопада 2020 року у справі №266/3497/17, від 17 квітня 2018 року у справі № 200/11343/14-ц, від 19 лютого 2025 року у справі № 753/23291/21, від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17, від 25 листопада 2020 року у справі 2-2960/2010, від 26 червня 2019 року у справі №127/22347/14-ц, від 08 липня 2021 року у справі № 916/3209/20.
Мотивуючи наведеним, просить ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" про залучення правонаступника відмовити.
04 червня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява адвоката Довженка В.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про розподіл судових витрат.
Вказує, що докази понесення витрат на професійну правничу допомогу будуть надані протягом 5 днів після ухвалення судового рішення.
Просить стягнути із ТОВ "Діджи Фінанс" на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 50 000,00 гривень. Розглянути вказану заяву за відсутності скаржника.
4. Доводи особи, яка подала відзив на апеляційну скаргу.
24 червня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив адвоката Міньковської А.В., яка діє в інтересах ТОВ "Діджи Фінанс", на апеляційну скаргу.
В обґрунтування відзиву вказує на безпідставність доводів апеляційної скарги, порушення процесуальних норм скаржником та зловживання процесуальними правами.
Посилається на пропуск скаржником строку на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року.
Вказує на необґрунтованість посилань скаржника на неповідомлення його про дату, час та місце розгляду справи, оскільки у справі наявні докази направлення матеріалів заяви та процесуальних документів стороні та адвокату. Вказує, що скаржник затримує процес виконання рішення шляхом створення штучних процесуальних перешкод.
Вказує на безпідставність доводів скаржника про відсутність доказів правонаступництва, оскільки у справі №753/22586/14-ц розглядався договір про відступлення права вимоги посвідчений нотаріально.
Звертає увагу, що відсутність дати засвідчення копій документів не може бути підставою для відмови у прийнятті цих документів.
Щодо доводів про застосування факсиміле вказує, що норми законодавства існують задля уникнення ситуацій підробки підписів та вчинення дій, які суперечать волі сторін. Закономірно, що в інтересах ТОВ "Діджи Фінанс" замінити сторону виконавчого провадження задля подальшої роботи з кредитною заборгованістю, отже надмірний формалізм, який використовується в цьому питанні суперечить меті та завданню цивільного судочинства.
Звертає увагу, що факт відступлення прав вимоги підтверджується матеріалами справи №753/3854/24 за позовом ТОВ "Діджи Фінанс" до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Посилається на зловживання скаржником процесуальними правами.
Посилається на необґрунтований розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу, їх неспівмірність та завищеність.
Просить відмовити у їх стягнення, або зменшити розмір витрат до 500,00 гривень.
Вказує, що орієнтований розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката становить 30 000,00 гривень, докази понесення яких будуть надані протягом 5 днів із дня ухвалення судового рішення.
Мотивуючи наведеним, просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскаржувану ухвалу залишити без змін. Дослідити питання зловживання процесуальними правами ОСОБА_1 та його представником Довженком В.І. та у випадку наявності факту зловживання залишити скаргу без розгляду та вжити заходів для запобігання подальшому зловживанню процесуальними правами. Стягнути судові витрати.
5. Позиція учасників справи.
24 червня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли заперечення адвоката Міньковської А.В., яка діє в інтересах ТОВ "Діджи Фінанс", проти заяви про розподіл судових витрат.
Вказує на необґрунтовано завищений розмір витрат на професійну правничу допомогу та їх неспівмірність.
Просить відмовити у стягнення судових витрат з ТОВ "Діджи Фінанс" на користь ОСОБА_1 , а у випадку неможливості відмови - зменшити судові витрати до 500,00 гривень.
В судове засідання учасники справи не з`явились, причин неявки не повідомляли. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до статті 372 ЦПК України суд ухвалив розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до частини 5 статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
6. Позиція суду апеляційної інстанції.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
7. Фактичні обставини справи, установлені судом.
Установлено, що рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року позов ПАТ «ОТП Банк» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованість за кредитом у розмірі 48 144,81 доларів США, заборгованість за відсотками у розмірі 3 909,66 доларів США, а всього 52 054,47 доларів США, що в еквіваленті до гривні станом на 16 вересня 2014 року становить 676 092,30 грн, та пеню у розмірі 468,91 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат (том 1 а.с.87-91).
Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 11 квітня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_1 , відхилено. Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_2 , задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року в частині солідарного стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором та судових витрат скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В іншій частині рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2015 року залишено без змін. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат (том 3 а.с. 71-76).
30 січня 2020 року Дарницьким районним судом м. Києва видано виконавчий лист для примусового виконання рішення суду (том 3 а.с. 192).
06 лютого 2024 року на адресу Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" про залучення правонаступника.
22 жовтня 2021 року АТ "ОТП Банк" уклало з ТОВ "Діджи Фінанс" договір про відступлення права вимоги, відповідно до даних якого первісний кредитор відступає в повному обсязі, а новий кредитор набуває у повному обсязі належне Первісному кредиторові право вимоги за кредитним договором №ML-009/070/2007 від 19 березня 2007 року. Право вимоги за договором поруки №SR-009/070/2007 від 19 березня 2007 року, договором іпотеки, укладеним між первісним кредитором та ОСОБА_1 №PCL-009/070/2007 від 19 березня 2007 року (том 1 а.с 200-201)
8. Мотиви, якими керується колегія суддів апеляційного суду, та застосовані норми права.
Нормами процесуального закону визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини 1 статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні (крім випадків, передбачених статтею 515 ЦК України) може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), а згідно зі статтею 514 цього Кодексу до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до частини 1 статті 442 ЦПК України, у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги в частині належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, колегія суддів зазначає про таке.
Відповідно до частин 1-3 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.
Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Відповідно до частини 5 статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є:
1) день вручення судової повістки під розписку;
2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи;
3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
З даних виконавчого листа, виданого 30 січня 2020 року Дарницьким районним судом міста Києва убачається, що місцезнаходження ОСОБА_1 значиться: АДРЕСА_2 .
Крім цього, із поданої скаржником апеляційної скарги убачається, що адресою свого перебування ОСОБА_1 зазначає: АДРЕСА_2 (том 2 а.с. 1).
Згідно даних конверту за трек №0690241610019 убачається, що судова повістка про судове засідання 02 липня 2024 року направлена ОСОБА_1 на адресу АДРЕСА_2 (том 2 а.с. 229).
З даних конверту убачається, що такий повернувся на адресу суду із відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (том 2 а.с. 231).
Ураховуючи те, що повідомлення, направлене на місцем перебування ОСОБА_1 повернулось на адресу суду із відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", доводи скаржника про його не повідомлення відхиляються колегією суддів як необґрунтовані, оскільки згідно пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України ОСОБА_1 уважається таким, якому вручено судову повістку.
Посилання скаржника на дані заяви представника відповідача (адвоката Довженка В. І.) від 25 березня 2024 року про ознайомлення зі справою та видачу судових рішень колегія суддів відхиляє, оскільки така адресована Київському апеляційному суду та подана в межах перегляду апеляційної скарги на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 12 вересня 2023 року.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги в частині того, що подане клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" підписано за допомогою факсиміле, колегія суддів зазначає про таке.
Статтею 43 ЦПК України визначені права та обов`язки учасників справи. Так, частиною восьмою цієї статті встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Наведені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом та заявою про забезпечення позову, отже з дотриманням принципу диспозитивності цивільного судочинства.
Відповідно до частини 2 статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (частина 4 статті 183 ЦПК України).
З матеріалів справи убачається, що клопотання про залучення правонаступника подана директором ТОВ "Діджи Фінанс" з очевидним застосуванням механічних засобів відтворення власноручного підпису - факсиміле. Аналогічний відбиток факсиміле міститься на засвідчувальному написі (том 2 а.с. 211 зворот).
Факсиміле з латини «facsimile» ? зробити подібне. Тобто, фактично ? це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього. У свою чергу, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису і як почерковий об`єкт має характерні риси, виконується особою власноруч та наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.
Отже, факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, тобто є копією підпису певної особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати про наявність у особи, чий підпис відтворено, дійсної волі на підписання документу.
У постанові Верховного Суду від 08.07.2021 року у справі №916/3209/20 міститься правовий висновок про те, що оскільки процесуальним законодавством за загальним правилом передбачено особисте звернення позивача до суду та власноручне підписання ним позовної заяви та заяв по суті справи, то подання процесуальних заяв з використанням факсимільного відтворення підпису позивача (його представника), що є штампом із зображенням підпису та може бути виготовлений і використаний будь-ким, не відповідає приписам процесуального закону та не може бути доказом волевиявлення особи на підписання відповідного документа.
Аналогічна позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 26.01.2018 (справа №922/1743/17), від 05.06.2018 (справа №826/811/17), від 10.11.2021 (справа №761/10548/18).
Із урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави уважати підпис директора ТОВ "Діджи Фінанс" у клопотанні про залучення правонаступника, відтворений за допомогою факсиміле, таким, що підтверджує повноваження особи, якою подано клопотання. Тобто, подане клопотання про залучення правонаступника є таким, що не підписане директором ТОВ "Діджи Фінанс" чи його уповноваженим представником.
Таким чином, оскільки використання факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису процесуальним законом не допускається, факсимільний підпис не підтверджує підписання процесуального документа заявником та не свідчить про волевиявлення особи на підписання документу. Тобто у цій справі клопотання подане до суду у паперовому вигляді і не підписане належним чином (відсутній власноручний підпис), тому колегія суддів вважає, що таке не відповідає вимогам частини 2 статті 183 ЦПК України, тому суд не мав розглядати його по суті, а повернути подане клопотання без розгляду.
За установлених обставин, колегія суддів погоджується із доводами скаржника в тій частині, що клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" не підписане належним чином, не відповідає вимогам частини 2 статті 183 ЦПК України, тому підлягало поверненню без розгляду особі, яка його подала.
При цьому, безпідставними є посилання ТОВ "Діджи Фінанс" на застосування у цьому випадку надмірного формалізму, оскільки з огляду на наведене вище клопотання  є таким, що не підписано.
Посилання ТОВ "Діджи Фінанс" на те, що клопотання, подане в інтересах ТОВ "Діджи Фінанс", тому відповідає його інтересам, не спростовує того факту, що таке подане без дотриманням вимог статті 183 ЦПК України
На викладене суд першої інстанції уваги не звернув, помилково розглянув по суті клопотання, що не відповідало вимогам статті 183 ЦПК України.
За установлених обставин, ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року підлягає скасуванню, а клопотання ТОВ "Діджи Фінанс" про залучення правонаступника слід повернути без розгляду особі, яка його подала.
Інші доводи апеляційної скарги не досліджуються колегією суддів, оскільки наведене є самостійною підставою для скасування оскаржуваної ухвали.
Відповідно до підпункту в пункту 4 частини 1 статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Частинами 2-4 статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 1 та 2 статті 2 ЦПК України).
За загальним правилом, питання про стягнення таких витрат має вирішуватися судом одночасно із задоволенням позову такої сторони у рішенні, постанові або ухвалі.
В апеляційній скарзі скаржник вказав, що попередній розмір витрат на професійну правничу допомогу становить 50 000,00 гривень.
До апеляційної скарги надав розрахунок попередніх витрат на професійну правничу допомогу, згідно даних якого скаржник очікує понести такі витрати:
-                     заява про ознайомлення із справою та видачу судових рішень / 45 хвилин / 1 000,00 гривень;
-                     консультація (роз`яснення правових питань у справі ) 1 година / 1 500,00 гривень;
-                     апеляційна скарга на ухвалу / 13 годин / 19 500,00 гривень;
-                     заява про поновлення строку на апеляційне оскарження / 2 години / 3 000,00 гривень;
-                     гонорар успіху - 25 000,00 гривень.
04 червня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява адвоката Довженка В.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про розподіл судових витрат, у якій просить стягнути із ТОВ "Діджи Фінанс" на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 50 000,00 гривень.
На підтвердження своїх повноважень у суді апеляційної інстанції та понесення судових витрат адвокатом надано ордер АН №1270935, виписаний на підставі договору про надання правової допомоги №25/03/24 від 25 березня 2024 року, та копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1640.
Разом з цим, зробивши заяву про стягнення судових витрат у розмірі 50 000,00 гривень, заявником не надано жодних доказів їх понесення. Також, скаржником до заяви про стягнення судових витрат не надано ані договору про надання правничої допомоги, ані додатків до нього, що унеможливлює перевірку судом обґрунтованості заявлених судових витрат, підстави та порядок їх обрахунку.
Таким чином, ураховуючи те, що скаржником зроблено заяву про стягнення судових витрат у розмірі 50 000,00 гривень, проте до закінчення розгляду справи не надано жодних доказів на підтвердження їх понесення (договору про надання професійної правничої допомоги (яким визначено порядок її нарахування), актів виконаних робіт, тощо), внаслідок чого колегія суддів позбавлена можливості перевірити обґрунтованість заявленого розміру судових витрат, апеляційний суд не убачає підстав для стягнення із ТОВ "Діджи Фінанс" на користь ОСОБА_1 судових витрат через їх недоведеність.
Ураховуючи викладене, у задоволенні заяви адвоката Довженка В.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про розподіл судових витрат у суді апеляційної інстанції слід відмовити.
Відповідно до частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Керуючись статтями 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд -
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , подану адвокатом Довженком Валерієм Івановичем, задовольнити частково.
 
Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 липня 2024 року скасувати, ухвалити нове судове рішення такого змісту.
 
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Діджи Фінанс" про залучення правонаступника повернутиособі, яка її подала, без розгляду.
 
В задоволенні заяви адвоката Довженка Валерія Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про розподіл судових витрат - відмовити.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Повну постанову складено  28 липня 2025 року.

Суддя-доповідач                                                      Н.В. Поліщук

Судді                                                                         В.А. Нежура

                                                                                   В.В. Соколова