ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/30613/23                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Горобцова Я.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  29 липня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                               Оксененка О.М.,
суддів:                                                     Ганечко О.М.,
                                                          Кузьменка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Збагачувальна фабрика «Україна» до Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Приватне акціонерне товариство «Збагачувальна фабрика «Україна» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової служби України, в якому просило: 
- визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкової накладної №1 від 16.06.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну ПрАТ «ЗФ «Україна» №1 від 16.06.2022 датою її фактичного подання.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що податкову накладну складено та направлено на реєстрацію із зазначенням всіх необхідних реквізитів, перелік яких визначено   ПК України, в строки, визначені законодавством. 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 року адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкової накладної №1 від 16.06.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних, яку було направлено Приватним акціонерним товариством «Збагачувальна фабрика «Україна».
Зобов`язано Державну податкову службу України прийняти податкову накладну №1 від 16.06.2022, які було направлено Приватним акціонерним товариством «Збагачувальна фабрика «Україна». В іншій частині позовних вимог - відмовлено.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскільки спірна податкова накладна, яка надіслана на реєстрацію за кваліфікованим електронним підписом Кузнєцова О.І. складена за період з 16.06.2022 (на той час уповноваженої особи позивача - Дзюба С.В.) до набуття права підпису, що унеможливлюють її подальшу реєстрацію, тому Державною податковою службою України правомірно відмовлено у реєстрації такої податкової накладної.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження з 08.07.2025.
У силу вимог частини першої статті 309 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
Частиною другою наведеної статті передбачено, що у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.
Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, Приватним акціонерним товариством «Збагачувальна фабрика «Україна» в електронній формі складено податкову накладну від 16.06.2022 №1.
Посадовою (уповноваженою) особою, яка склала цю податкову накладну, визначено Дзюбу Сергія Владиславовича, якого 08.07.2022 звільнено з посади Генерального директора.
24 жовтня 2022 року позивачем направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних вищезазначену податкову накладну, скріпивши їх електронним цифровим підписом іншої особи   Кузнецова Олексія Івановича, якого за змістом наказу від 08.07.2022 №47к призначено на посаду тимчасово виконуючим обов`язки Генерального директора з 08.07.2022.
За даними квитанції від 24.10.2022 податкову накладну не прийнято внаслідок порушення вимог   статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», яке полягає в тому, що кваліфікований електронний підпис особи 2424218376 Олексій Кузнецов   відсутня інформація про право підпису на дату складання документу особи, що засвідчила податкову накладну.
Не погоджуючись з таким рішенням та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції виходив з того, що прийняття податкових накладних на реєстрацію виключно у випадку підписання кваліфікованим електронним підписом керівника, що є чинним як на дату складення податкової накладної, так і на дату реєстрації, не відповідає діючим нормам   ПК України   та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних № 1246.
Однак, у задоволенні позовних вимог про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкову накладну судом першої інстанції було відмовлено, оскільки відповідач не зупиняв реєстрацію податкової накладної, а тому позовні вимоги у цій частині є передчасними.
Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України   при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Так, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).
У відповідності до п. 2 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
У силу вимог п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п. 192.1 ст. 192 та п. 201.10 ст. 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п. 201.1 ст. 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 ст. 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з пунктом 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). 
Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
З матеріалів справи вбачається, що Приватним акціонерним товариством «Збагачувальна фабрика «Україна» в електронній формі складено податкову накладну від 16.06.2022 №1.
Посадовою (уповноваженою) особою, яка склала цю податкову накладну, визначено Дзюбу Сергія Владиславовича, якого 08.07.2022 звільнено з посади Генерального директора.
24 жовтня 2022 року позивачем направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних вищезазначену податкову накладну, скріпивши їх електронним цифровим підписом іншої особи   Кузнецова Олексія Івановича, якого за змістом наказу від 08.07.2022 №47к призначено на посаду тимчасово виконуючим обов`язки Генерального директора з 08.07.2022.
За даними квитанції від 24.10.2022 податкову накладну не прийнято внаслідок порушення вимог   статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», яке полягає в тому, що кваліфікований електронний підпис особи 2424218376 Олексій Кузнецов   відсутня інформація про право підпису на дату складання документу особи, що засвідчила податкову накладну.
Пунктом 10 Порядку №1246   у редакції   постанови Кабінету Міністрів України від 21 квітня 2021 року №378   передбачено, що до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням: кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою.
Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Такий Порядок затверджено   наказом Міністерства фінансів України 06 червня 2017 №557   у редакції   наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року №261   (далі - Порядок № 557).
За змістом пункту 2 глави II Порядку №557 автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами). Створення електронного документа завершується накладанням на нього кваліфікованого електронного підпису підписувача (підписувачів) та печатки (за наявності).
Юридичні особи набувають статусу суб`єкта електронного документообігу з дати приєднання до Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку. Приєднання до Договору здійснюється шляхом надсилання до контролюючого органу першого будь-якого електронного документа у встановленому форматі (стандарті) з дотриманням вимог законодавства. Підтвердженням про приєднання автора до Договору є отримання автором відповідної квитанції про прийняття контролюючим органом такого документа (пункт 1 глави III Порядку №557).
Аналіз вказаних норм свідчить, що податкова накладна після її складання в електронній формі може підписуватись керівником, делегування права підпису не потрібно.
З матеріалів справи вбачається, що на момент складання податкової накладної від 16.06.2022 директором ПрАТ «ЗФ «Україна»» був Дзюба Сергій Владиславович, а на дату подачі до реєстрації податкової накладної новим директором був призначений Кузнецов Олексій Іванович згідно з наказом позивача від 08.07.2022 №47к, який значиться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником з 11.07.2022.
Слід зазначити, що створення та реєстрація податкових накладних є різними процесами, які не збігаються в часі.
Відтак, прийняття податкових накладних на реєстрацію виключно у випадку підписання кваліфікованим електронним підписом керівника, що є чинним як на дату складення податкової накладної, так і на дату реєстрації, не відповідає діючим нормам   ПК України   та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних № 1246.
Вказані обставини свідчать про наявність підстав для визнання протиправними дій відповідача щодо відмови у прийнятті податкової накладної №1 від 16.06.2022 та зобов`язання відповідача прийняти вказану податкову накладну.
Однак, позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкову накладну задоволенню не підлягають, оскільки відповідач не зупиняв реєстрацію податкової накладної, а тому позовні вимоги у цій частині є передчасними.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко

Судді                                                                          О.М. Ганечко

                                                                                            В.В. Кузьменко