Справа № 383/1024/17
Провадження 1-кп/991/131/19

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року                                                                 м.Київ 

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого судді                 ОСОБА_1 , 
суддів:                                 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового 
засідання                         ОСОБА_4 ,    
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора                         ОСОБА_5 
обвинуваченої                 ОСОБА_6 ,
її захисника                        адвоката ОСОБА_7 ,
обвинуваченого                 ОСОБА_8 ,
його захисника                адвоката ОСОБА_9 ,
обвинуваченої                 ОСОБА_10 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Києві матеріали кримінального провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12015120110000591 від 24 вересня 2015 року за обвинуваченням:
ОСОБА_10 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 366 КК України,
ОСОБА_6 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Леські, Черкаської області, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Черкаси, проживає за адресою: АДРЕСА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
ВСТАНОВИВ:
1. Обставини щодо неявки захисника та позиції учасників 
З 14.04.2021 року в провадженні суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12015120110000591 від 24 вересня 2015 року за обвинуваченням: ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Під час судових засідань 10.06.2025 року та 19.06.2025 року в присутності сторін, у тому числі, захисника обвинуваченої ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_11 , зі сторонами було погоджено дату судового засідання, а саме 24.06.2025 року. 
У судове засідання, призначене на 09 год. 00 хв. 24.06.2026 року прибули прокурор, обвинувачені, їх захисники, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, та свідок, однак захисник обвинуваченої ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_11 не з`явився.
23.06.2025 року адвокат ОСОБА_11 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи (№28608/25-Вх від 23.06.2025 року) у зв`язку із необхідністю забезпечення безпеки дітей після масованого обстрілу 23.06.2025 року та вивезення їх за межі м. Києва. 
Через неявку захисника обвинуваченої ОСОБА_10 , у судове засідання 24.06.2025 року, засідання відкладено на заздалегідь погоджену дату, а саме 01.07.2025 року.
Судом на обговорення учасників поставлено питання про порушення перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвокатів до дисциплінарної відповідальності, питання про дисциплінарну відповідальність захисника ОСОБА_11 .
Прокурор ОСОБА_5 зазначив, що причини неявки у судове засідання захисника не є поважними, а отже наявні підстави для звернення до органів, уповноважених притягати адвокатів до дисциплінарної відповідальності.
Обвинувачені, захисники ОСОБА_9 та ОСОБА_7 покладалися на розсуд суду. 
2. Право
У статті 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) визначено основні засади, на яких здійснюється кримінальне провадження, до яких, зокрема, але не виключно, відносяться: (1) забезпечення права на захист (п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК), та (2) розумність строків (п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК).
Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участі обвинуваченого, а в разі неможливості прибути у визначений строк, захисник зобов`язаний завчасно повідомити суд про таку неможливість та її причини.
Поважні причини неприбуття за викликом суду визначені в ст. 138 КПК. 
Додаткові стандарти поведінки захисника, зокрема, щодо його явки за викликом суду, встановлено у ст. 44 Правил адвокатської етики, де вказано, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії; адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Отже, до адвоката як учасника кримінального провадження КПК висуває вимоги: (1) щодо прибуття за викликом суду для участі в судовому засіданні та (2) щодо завчасного повідомлення суду про своє неприбуття та причини, що його зумовлюють, із подальшим підтвердженням їх документально.
Згідно із ч. 1 ст. 318 КПК, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 322 КПК, судовий розгляд відбувається безперервно, окрім часу, призначеного для відпочинку. 
Так, розумний строк у кримінальному провадженні - це визначений нормами КПК об`єктивно необхідний для проведення усіх слідчих дій та здійснення судового розгляду конкретного кримінального провадження проміжок часу.
Зі змісту положень статей 33, 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, порушення правил адвокатської етики та невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.
Відповідно до п. 8 спільної резолюції Ради суддів України, Ради прокурорів України, та Ради адвокатів України «Професійна етика правосуддя» від 21.09.2018 р. суддям рекомендовано організовувати розгляд судових справ у межах чинного процесуального законодавства, а також затверджувати після обговорення зі сторонами, ураховуючи їх зайнятість та фіксувати графіки засідань, встановлювати відповідні строки для виконання процесуальних дій. 
3. Оцінка та мотиви суду
Оскільки в цій справі, з огляду на ч. 1 ст. 52 КПК, участь захисника є обов`язковою та у зв`язку із неприбуттям захисника обвинуваченої ОСОБА_10 , судовий розгляд підлягає відкладенню, із визначенням нової дати та часу судового розгляду.
3.1. Щодо неприбуття у судове засідання захисника ОСОБА_11 .
Вирішуючи питання щодо поважності причин неприбуття захисника ОСОБА_11 у судове засідання 24.06.2025 року, дослідивши зміст поданого клопотання та заслухавши думку учасників, суд дійшов таких висновків.
У своєму клопотанні від 23.06.2025 року захисник ОСОБА_11 посилається на необхідність забезпечення безпеки дітей після масованого обстрілу 23.06.2025 року та вивезення їх за межі м. Києва.
Однак, станом на дату та час судового засідання 24.06.2025 року, масових обстрілів у м. Києві немає та сигнал повітряної тривоги відсутній. Крім того, захисник не був позбавлений можливості прийняти участь у судовому засіданні, зокрема в режимі відеоконференції, що він неодноразово робив. 
Суд ураховує, що дата та час судового засідання 24.06.2025 року були погоджені із захисником ОСОБА_11 під час судового засідання 10.06.2025 року, тобто за 2 тижні до дати судового засідання, захисник не заперечував проти призначення судового засідання на цю дату. 
Окрім того, в судовому розгляду беруть участь три обвинувачених, їх захисники, за клопотанням захисника ОСОБА_12 на вказану дату були викликані свідки, що було йому відомо.
Досліджуючи подане захисником клопотання, суд підкреслює, що до нього не додано жодних доказів, щодо підтвердження його змісту та зазначених у ньому обставин, зокрема, про наявність у захисника ОСОБА_11 дітей та наявність будь-яких обставин, що вимагають негайної їх евакуації з м. Києва. Немає і згадки про майбутнє надання таких доказів.
Ухвалами суду від 19.10.2023 року та 30.10.2023 року вже приймалось рішення про ініціювання перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_11 у зв`язку із його неявкою в судове засідання на заздалегідь погоджену дату. Натомість, захисником ОСОБА_11 втретє здійснено неявку в судове засідання у заздалегідь погоджену із ним дату, за обставин, відсутніх у переліку ст. 138 КПК, тобто без поважних причин. 
Суд уважає, що узгоджуючи дати судових засідань захисник має враховувати свою можливість забезпечити належне надання правової допомоги обвинуваченій у особливо тяжкому злочині. Натомість, узгодження адвокатом дати та часу судового засідання та подальше його неприбуття до суду без поважних причин, може свідчити про вчинення адвокатом цілеспрямованих дій щодо невиправданого затягування судового розгляду справи та порушення права обвинуваченої на захист.
Неявка у судове засідання захисника ОСОБА_11 перешкоджає судовому розгляду цього кримінального провадження у розумний строк, що призводить до порушення права значної кількості осіб (як трьох обвинувачених у цій справі, так і обвинувачених в інших справах) на розгляд їх справи протягом розумного строку, гарантованого ст. 6 Конвенції.
Неприбуття у судові засідання за викликом суду (у погоджені із захисником дати) негативно впливає на рівень довіри в суспільстві до адвокатури та судової влади, що призводить до затягування розгляду цієї та інших справ та тягне за собою невиправдані витрати коштів платників податків, у тому числі на додаткові повідомлення сторін кримінального провадження.
Отже, суд приходить до висновку про те, що причини неприбуття захисника ОСОБА_11 не є поважними, а отже, є необхідність порушення питання про його дисциплінарну відповідальність перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвокатів до дисциплінарної відповідальності.
Керуючись статтями 20, 21, 22, 28, 45, 47, 110, 138, 324, 372 КПК, суд
ПОСТАНОВИВ:
Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката  ОСОБА_11  (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 304, видане 22.09.2006 Чернівецькою обласною КДКА).
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Головуючий суддя                                                          ОСОБА_1 

Судді:                                                                          ОСОБА_2 

        ОСОБА_3