УХВАЛА
24 липня 2025 року
м. Київ
справа № 296/2468/23
провадження № 51- 2826 впс 25
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої                                       ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання             ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про вирішення питання щодо направлення матеріалів кримінального провадження № 12023060400000003 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 04 червня 2025 року відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, та ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.2 ст.121 КК України,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вище зазначене подання про направленняматеріалів провадження № 296/2468/23  до іншого суду апеляційної інстанції, яке мотивовано тим, що у Житомирському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважний склад суду.
Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.
Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.
З наданих разом з поданням до Суду матеріалів провадження вбачається, що:
- у липні 2025 року на адресу Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 04 червня 2025 року відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, та ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.2 ст.121 КК України;
- 15 липня 2025 року ухвалою Житомирського апеляційного суду задоволено заявлені суддями ОСОБА_9 , ОСОБА_10 самовідводи, у зв`язку з тим, що зазначені судді приймали участь у розгляді кримінального  провадження під час досудового розслідування, оскільки ухвалами Житомирського апеляційного суду від 03 лютого 2023 року та 07 лютого 2023 року здійснювали перегляд ухвал слідчих суддів про застосування запобіжних заходів щодо  ОСОБА_6  та  ОСОБА_8 (т.5,а.п.129);
- судді ОСОБА_11 та ОСОБА_12   також брали участь  у розгляді даного провадження під час досудового розслідування, оскільки ухвалами Житомирського апеляційного суду від 03 лютого 2023 року (справа № 295/873/23) та від 07 лютого 2023 року (справа № 295/874/23) переглядали ухвали слідчих суддів про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно  ОСОБА_6 та  ОСОБА_8 , що згідно ч.1 ст. 76 КПК також виключає їхню участь в розгляді даного провадження в суді апеляційної інстанції;
-  17 липня 2025 року  сформовано протокол щодо неможливості розподілу справи між суддями  з підстав відсутності потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Із подання голови апеляційного суду вбачається, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду входять четверо суддів: ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_12 . У судовій палаті з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду працює  фактично семеро суддів: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 .
Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Згідно з п. 7.14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Житомирському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Житомирського апеляційного суду № 2 від 28 березня 2025 року (зі змінами), склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та кримінальних проваджень з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційною інстанцією, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення, згідно додатку 7 до Засад.
У виключних випадках, склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.
Кримінальні провадження, в яких неможливо сформувати склад колегії суддів, де суддею-доповідачем не може бути визначено суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
З огляду на зазначене, всі четверо суддів Житомирського апеляційного суду -  ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_12 , які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ, виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження у зв`язку з тим, що вони вже слухали цю справу, а також їхні самовідводи були задоволені.
Враховуючи викладені обставини, відсутня процесуальна можливість для визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ на розгляд кримінального провадження № 296/2468/23 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 04 червня 2025 року.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК, а також того, що у Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 296/2468/23 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 04 червня 2025 року, з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись статтями  32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження № 296/2468/23 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 04 червня 2025 року, направити з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:
 
ОСОБА_1                              ОСОБА_2                      ОСОБА_3