УХВАЛА
 
07 серпня 2025року
м. Київ
 
справа № 761/16508/24
провадження № 61-9343ск25
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,
Тітова М. Ю., 
 
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Самчук Марина Валеріївна, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 03 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя на нерухоме майно та внесення запису до Державного реєстру іпотек,
 
ВСТАНОВИВ:
У травні 2024 року Акціонерне товариство «Сенс Банк» (далі - АТ «Сенс Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя на нерухоме майно - групу нежитлових приміщень № 38, загальною площею 58 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта 1405959280000) та внесення запису про іпотеку до Державного реєстру іпотек.
03 грудня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва ухвалив рішення, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від
23 червня 2025 року, яким позов задовольнив частково. Визнав за АТ «Сенс Банк» право іпотекодержателя на вказане майно, відмовив у внесенні запису до Державного реєстру іпотек. Стягнув з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 12 877,50 грн.
21 липня 2025 рокуОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 03 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року, сформованою в системі «Електронний суд», в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення частині задоволеної позовної вимоги та ухвалити нове рішення, яким відмовити АТ «Сенс Банк» у задоволенні позову.
Крім того, заявник просить зменшити їй розмір судового збору за подання касаційної скарги до 435,60 грн.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_1 не має фінансової можливості сплатити суму судового збору у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, яка для неї є значною. Представник заявника у касаційній скарзі зазначає, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік, який складає 8 710,13 грн, а отже 5 відсотків від цього доходу -
435,60 грн.
На підтвердження викладених у клопотанні обставин до касаційної скарги додано: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 26 лютого 2025 року № 2651-25-09527 за період з 1 кварталу 2024 року по 4 квартал 2024 року (згідно з якими за вказаний період інформація відсутня), довідку №2600-0207-8/15916 від
29 січня 2025 року, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві, у якій зазначено, що ОСОБА_1 на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві не перебуває та пенсію не отримує, а також довідку про обіг коштів на банківському рахунку ОСОБА_1 від
26 лютого 2025 року № 250226SU16094202 за період з 01 січня 2024 року по 31 грудня 2024 року, виданої АТ КБ «Приватбанк», з якої вбачається, що на рахунку протягом вказаного періоду перебували кошти у розмір 8 710, 13 грн. Заявник вважає, що вказані документи характеризують майновий стан ОСОБА_1 за минулий календарний рік.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 листопада 2023 року у справі № 906/308/20 (провадження № 12-58гс23) зробила висновок, що відповідач у справі може за певних обставин (дійсної неспроможності сплатити судовий збір, підтвердженої належними доказами) бути звільненим від сплати судового збору або його сплата може бути відстрочена чи розстрочена, розмір судового збору може бути зменшений судом.
Зважаючи на подані докази щодо майнового стану заявника, а також враховуючи, що забезпечення права на касаційне оскарження є однією із основних засад цивільного судочинства, беручи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за необхідне задовольнити клопотання про зменшення розміру судового збору.
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Касаційна скарга подана в передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити та витребувати матеріали справи.
Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Самчук Марина Валеріївна, про зменшення розміру судового збору задовольнити.
 
Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання касаційної скарги до 435,60 грн.
 
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Самчук Марина Валеріївна, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від
03 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року. 
 
Витребувати з Шевченківського районного суду міста Києва цивільну справу № 761/16508/24 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про визнання права іпотекодержателя на нерухоме майно та внесення запису до Державного реєстру іпотек.
 
Роз`яснити учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.
 
До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. 
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                              Є. В. Коротенко
А. Ю. Зайцев
М. Ю. Тітов