Номер провадження: 22-ц/813/1067/25 
Справа № 522/12490/22
Головуючий у першій інстанції Свячена Ю.Б.
Доповідач Драгомерецький М. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2025 року                                                                 м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді: Драгомерецького М.М.,
суддів: Громіка Р.Д., Сегеди С.М.,
при секретарі: Узун Н.Д.,

переглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гайдай Яніна Федорівна, на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Белогві» про повернення безпідставно отриманого майна, -
в с т а н о в и в:

21 вересня 2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Белогві» (-далі ТОВ «Белогві») про зобов`язання повернути безпідставно набуте майно згідно з описом предмету купівлі-продажу (Додаток №1 до договору №127/1 купівлі-продажу рухомого майна від 29.07.2020) укладеного між ТОВ «Діджи Фінанс» та ОСОБА_1 , який є невід`ємною частиною Договору купівлі-продажу №127/1 від 29.07.2020, в кількості 1 057 позицій.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 20 липня 2020 року ТОВ «Діджи Фінанс» придбало на публічних торгах, які відбувалися в процесі ліквідації AT «Імексбанк» через систему «Прозоро» рухоме майно згідно переліку, визначеному у Договорі №127. Номер лоту GL16N618071.
Вищезазначене майно вбудовано та знаходиться в окремо розташованій 16 поверховій будівлі офісного центру, загальною площею 12 101,4 кв.м, що розташована на земельній ділянці площею 1,2426 га, кадастровий номер 5110137500:40:010:0006, за адресою: АДРЕСА_1 .
29 липня 2020 року ОСОБА_1 придбав у ТОВ «Діджи Фінанс» вказане майно на підставі Договору №127/1.
За описом предмету-купівлі продажу (Додаток №1 до договору №127/1 купівлі- продажу рухомого майна від 29.07.2020) ТОВ «Діджи Фінанс» передало, а ОСОБА_1 прийняв майно придбано за вищезазначеним договором купівлі-продажу, всього в кількості 1057 позицій.
У цей же день між ОСОБА_1 та ТОВ «Діджи Фінанс» було підписано акт приймання-передачі основних засобів за Договором №127/1.
ОСОБА_1 дізнався, що 31 грудня 2021 року відбувся аукціон (№NBU 3-21) предметом якого є окремо розташована 16 поверхова будівля офісного центру, загальною площею 12 101,4 кв.м. Організатором аукціону виступив Національний Банк України, а переможцем його стало ТОВ «Белогві».
Після цього, ОСОБА_1 звернувся до ТОВ «Белогві» із заявою-пропозицією щодо вирішення питання про належне йому рухоме майно, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 або шляхом його повернення або шляхом виплати компенсації. Відповідь отримана не була.
Згідно частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. За змістом цієї статті безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.
Ознаки, характерні для кондиції, свідчать про те, що пред`явлення кондиційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі.
Отже, норми статті 1212 ЦК України застосовуються до позадоговірних зобов`язань.
Аналіз викладених норм та заявлених вимог свідчить про те, що ТОВ «Белогві» безпідставно користується майном, яке належить ОСОБА_1 , так як відсутні будь-які договірні відносини між ними.
02 листопада 2022 року відповідач ТОВ «Белогві» в особі директора Маклашевського В.В., надав суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що перелічене у позовній заяві майно відсутнє в будівлі ТОВ «Белогві», що розташовано за адресою: мю. Одеса, просп. Гагаріна, 12а, наданий суду звіт на підтвердженні вартості майна є упередженим, суб`єктивним та таким, що не відповідає чинному законодавству.
24 листопада 2022 року позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 . Надав суду відповідь на відзив на позовну заяву, у якій вважав, що відзив відповідача на позов є необґрунтованим та не відповідає дійсності, та просив залучити до справи належно засвідчені копії акту приймання-передачі за Договором №127/1 від 20.07.2020, Публічний паспорт активу АТ «Імексбанк» та підтвердження направлення відповідачу вимоги-пропозиції.
Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 23 листопада 2023 року у задоволені позову ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ТОВ «Белогві» (код ЄДРПОУ: 30748070) про повернення безпідставно отриманого майна відмовлено. 
Суд стягнув з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ТОВ «Белогві» (код ЄДРПОУ: 30748070) витрати на правову допомогу в сумі 11 000 грн.
В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гайдай Яніна Федорівна, просить рішення суду першої інстанції скасувати повністю і ухвалити нове судове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим з підстав невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що полягає в тому, що суд першої інстанції взагалі не дав оцінки заявленим позовним вимогам, а саме, підставою заявленого позову було витребування безпідставно набутого майна за положеннями ст. 1212 ЦК Українки, а не витребування майна у недобросовісного набувача з підстав ст. 387 ЦК України.
В судове засідання до апеляційного суду учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином та завчасно, про що свідчать довідки про доставку судових повісток-повідомлень в електронні кабінети Електронного суду (т. 2 а.с. 108-109).
Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Відповідно до приписів ст. 367 ЦПК України апеляційний суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги.
Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін у якнайскорішому розгляді справи, усвідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених про дату і час судового засідання учасників справи.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи, наведені у апеляційній скарзі та відзиві ТОВ «Белогві», в інтересах якого діє адвокат Турлай Семен Васильович, на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково за таких підстав.
У частинах 1 та 2 статті 367 ЦПК України зазначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Статтею 5 ЦПК України передбачено, що,  здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.  У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
За загальними правилами статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.
Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.
Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.
Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які вникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. З урахуванням змісту зазначеної норми можна виокремити особливості змісту та елементів кондикційного зобов`язання.
Характерною особливістю кондикційних зобов`язань є те, що підстави їх виникнення мають широку сферу застосування: зобов`язання можуть виникати як із дій, так і з подій, причому з дій як сторін зобов`язання, так і третіх осіб, із дій як запланованих, так і випадкових, як правомірних, так і неправомірних. Крім того, у кондикційному зобов`язанні не має правового значення, чи вибуло майно з володіння власника за його волею або всупереч його волі, чи є набувач добросовісним або недобросовісним.
Кондикційне зобов`язання виникає за наявності таких умов: а) набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); б) набуття чи збереження майна відбулося за відсутності достатньої правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
Конструкція статті 1212 ЦК України, як і загалом норм глави 83 цього Кодексу, свідчить про необхідність установлення так званої абсолютної безпідставності набуття (збереження) майна не лише в момент його набуття (збереження), а й станом на час розгляду спору.
Ознаки, характерні для кондикції, свідчать про те, що пред`явлення кондиційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі.
Узагальнюючи викладе, можна дійти висновку про те, що кондикція – це позадоговірний зобов`язальний спосіб захисту права власності або іншого речового права, який може бути застосований самостійно.
Таким чином, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.
Судом першої інстанції встановлено, що майно, яке є предметом спору, не визначено певними індивідуальними ознаками, майно не має кольору, дату виготовлення, матеріал, власні параметри (висота, ширина, довжина), пакувальні, цифрові, номерні та інші характерні позначки тощо, а тому, у розумінні ст. 184 ЦК України, є замінним майном аналогічного виду.
Відповідно до ст. 387 ЦК України витребуваною може бути тільки індивідуально-визначена річ, оскільки призначенням такого позову є повернення лише того майна, яке було у власності особи.
Аналіз ст. 387 ЦК України свідчить про те, що віндикаційний позов ґрунтується передусім на тому, що право власності на річ є абсолютним і слідує за річчю, зберігаючись навіть у випадку незаконного вибуття з володіння власника та в період перебування в незаконному володінні іншої особи. Тому віндикаційна вимога може бути заявлена щодо витребування лише індивідуально-визначеної речі.
Таким чином, звертаючись з даним позовом, позивач має надати докази на підтвердження права власності на спірне майно , має довести індивідуальні ознаки майна, що витребовується, наявність майна у незаконному володінні відповідача, а також відсутність в останнього правових підстав для володіння цим майном.
Враховуючи, що позивачем не зазначено будь-які описи, ознаки та характеристики заявленого до повернення майна (що виключає можливість його ідентифікації та індивідуалізації) можливість встановлення і витребування такого майна із чужого незаконного володіння виключається.
Також, позивачем не надано доказів того, що на момент придбання відповідачем офісної будівлі, зазначене позивачем рухоме майно перебувало у вказаній офісній будівлі за адресою: м. Одеса, просп. Гагаріна, 12а.
Більш того, до відповіді на відзив отриманої від позивача, додано Акт приймання- передачі до Договору №127/1 купівлі-продажу рухомого майна від 29.07.2020, що підтверджує факт отримання ОСОБА_3 майна, яке позивач просить суд зобов`язати повернути відповідача, оскільки в договорі №127/1 купівлі-продажу рухомого майна (основних засобів), укладеного між ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» (ЄДРПОУ - 42649746) (Продавець) та громадянином ОСОБА_1 (Покупець), а саме в п. 3.2 Договору зазначено, що «Передача майна здійснюється за актом-приймання передачі».
Акт приймання-передачі товару це документ, який складається у довільній формі та посвідчує факт передачі товару від продавця до покупця.
Враховуючи викладені обставини, беручи до уваги наявні в матеріалах справи докази та пояснення сторін, суд, оцінюючи подані сторонами докази за своїм переконанням, що ґрунтується на всебічному й об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає.
 Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.
Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Судові витрати щодо сплати судового збору залишаються за позивачем.
Також судом досліджені надані стороною відповідача адвокатом - Турлаєм С.В докази на підтвердження понесених відповідачем судових витрат, а саме:
- копія договору про надання правової допомоги №1912/22-АДВ від 19.12.2023;
- копія актів приймання-передачі послуг про надання правової допомоги у кількості шести одиниць;
- копія платіжних доручень у кількості шести одиниць.
З досліджених матеріалів цивільної справи №522/12490/22 вбачається, що адвокат Турлай С.В приймав участь в розгляді даної справи як представник відповідача.
За змістом ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Для цілей розподілу судових витрат:
- розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
- розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Однак позивач та представник останнього не оспорювали розмір витрат на правову допомогу заявлений відповідачем в заяві про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, що міститься в матеріалах справи
Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Таким чином, за встановлених обставин, суд на підставі вищезазначеного, а також розглянувши додані докази понесення відповідачем витрат на правову допомогу, їх співмірність із складністю справи, обсягом наданих до суду та досліджених матеріалів, а також обсягом виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), вважає, що обґрунтованим і пропорційним до предмета спору розміром витрат на правничу допомогу є сума у розмірі 11 000, 00 грн.
Проте, з такими висновками суду першої інстанції погодитись неможливо, виходячи з наступного.
Згідно із частинами 1-4 статті 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
Необхідність визнання обов`язковості практики Європейського Суду з прав людини, що законодавчо ґрунтується на нормах пункту першого Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції від 17 липня 1997 року», згідно якого Україна повністю визнає на своїй території дію статті 46 Конвенції щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Європейського суду з прав людини в усіх питаннях, що стосується тлумачення і застосування Конвенції, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV, у якій зазначено, що суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, вирішуючи питання стосовно застосування частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Чуйкіна проти України» від 13 січня 2011 року (остаточне 13 квітня 2011 року) за заявою №28924/04 у параграфі 50 зазначено, наступне «…суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 28–36, Series A №18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції – гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а  й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі – провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).
У пункті 23 Рішення Європейського суду з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України» (заява №63566/00 від 25 жовтня 2000 року, «Суд нагадує, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94, Серія A, №303-A, параграф 29).
Аналогічний висновок, висловлений Європейським судом з прав людини у п. 18 Рішення від 07 жовтня 2010 року (остаточне 21.02.2011) у справі «Богатова проти України» (заява №5232/04 від 27 січня 2004 року). 
Більш детальніше щодо застосування складової частини принципу справедливого судочинства – обґрунтованості судового рішення Європейський суд з прав людини висловився у п. 58 Рішення від 10 лютого 2010 року (остаточне 10.05.2011) у справі «Серявін та інш. проти України» (заява №4904/04 від 23 грудня 2003 року), а саме «Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).
Частиною 1 статті 2 ЦПК України визначено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Частинами 1 та 2 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи  не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
У статті 76 ЦПК України зазначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують  вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтями 77-80 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Як зазначено у частині 1 статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.
Однак, в порушення положень статей 12, 81, 263, 264 ЦПК України суд першої інстанції не перевірив належним чином обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, не надав правильної оцінки наявним у справі доказам та помилково застосував норми матеріального права 
Колегія суддів вважає, що у даному випадку докази були досліджені судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, тому апеляційний суд має законні підстави для встановлення обставин, що мають значення для справи, та дослідження й оцінки наявних у справі доказів. 
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду.
Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі №522/16724/16 (провадження №61-28810св18) зробив наступний правовий висновок: «обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.
Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.
За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно – правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства – суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, – із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Отже, тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача».
Проте, позивачем ОСОБА_1 доведено належним чином обґрунтованість підстав позову, а саме те, що між сторонами у справі виникли кондикційні зобов`язання стосовно набуття відповідачем майна належного позивачу без достатніх правових підстав згідно приписів глави 83 ЦК України.
Суд першої інстанції помилково застосував до спірних правовідносин положення статті 387 ЦК України, яка регулює питання витребування майна із чужого незаконного володіння.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі №917/1739/17 (провадження №12-161гс19) зазначено, що «кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України. За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних – приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна».
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі №643/21744/19 (провадження №14-175цс21) вказано, що «відносини щодо повернення безпідставно збережених грошових коштів є кондикційними, в яких вина не має значення, важливим є лише факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Тобто зобов`язання з повернення безпідставно набутого або збереженого майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна. Відсутність правової підстави – це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин i їх юридичному змісту. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Аналогічні правові висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у постановах від 13.02.2019 у справі №320/5877/17, від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17».
У абзацах 72-84, 97-103 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.09.2024 у справі №201/9127/21 (провадження №14-33цс24) зроблено правовий висновок щодо правової природи кондикційних зобов`язань: «За змістом частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Зобов`язання з повернення безпідставно набутого (збереженого) майна випливає із загальної для права заборони безпідставного збагачення: той, хто збагатився за рахунок іншого, без належної на те правової підстави зобов`язаний повернути предмет власного збагачення.
Традиційно в доктрині цивільного права зобов`язання, які є наслідком безпідставного збагачення, іменуються кондикційними (з лат. «condictio sine causa» - повернення збагачення, одержаного без правової (справедливої) підстави).
Приписи глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача такого майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (частина друга статті 1212 ЦК України).
Характерною особливістю кондикційних зобов`язань є те, що підстави їх виникнення мають широкий спектр: зобов`язання можуть виникати як із дій, так і з подій, причому з дій як сторін зобов`язання, так і третіх осіб, із дій як запланованих, так і випадкових, як правомірних, так і неправомірних.
Кондикційні зобов`язання виникають тоді, коли дії особи або події призводять до неправового результату у виді юридично безпідставного майнового блага, що перейшло до набувача та сприяло його безпідставному збагаченню.
Безпідставне збагачення може полягати як у так званому «фактичному» збагаченні, коли набувач, не отримуючи права на річ, фактично володіє і користується нею, так і в «юридичному» збагаченні, коли набувач отримує суб`єктивне право на предмет збагачення.
Кондикційне зобов`язання виникає за наявності таких умов: 1) набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) набуття чи збереження майна відбулося без правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала (постанова Верховного Суду України від 02 березня 2016 року у справі №6-3090цс15).
Конструкція частини першої статті 1212 ЦК України свідчить про необхідність установлення так званої «абсолютної» безпідставності набуття (збереження) майна не лише в момент його набуття (збереження), а й станом на час розгляду спору.
Сутність зобов`язання з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідносин, та передання майна тій потерпілій особі, яка має належний правовий титул на нього (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06.03.2019 у справі №910/1531/18).
Під відсутністю правової підстави розуміють такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується прямо на законі, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Отже, відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином (постанови Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 01 квітня 2019 року у справі №904/2444/18, від 23.04.2019 у справі
№918/47/18, від 23.01.2020 у справі №910/3395/19).
Договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання коштів). Якщо майно набуте на підставі правочину, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або її не було взагалі. Винятком є випадки, коли майно безпідставно набуте у зв`язку із зобов`язанням (правочином), але не відповідно до його умов.
Підсумовуючи, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що, за загальним правилом, кондикція у її класичному розумінні є самостійним позадоговірним зобов`язальним способом захисту права власності або іншого майнового права, спрямованим на повернення майна, набутого без достатньої правової підстави, тому учаснику цивільних відносин, за чий рахунок відбулося таке неправомірне збагачення.
Щодо визначення моменту виникнення у відповідачки обов`язку з повернення транспортного засобу як безпідставно збереженого майна
Системний аналіз статей 1212, 1214 ЦК України у взаємозв`язку з приписами статей 3, 509 цього Кодексу дає підстави для висновку, що визначення моменту виникнення в особи (боржника) обов`язку з повернення потерпілому безпідставно набутого нею майна, з урахуванням справедливості, розумності та неприпустимості безпідставного збагачення однієї особи за рахунок іншої, передбачає доцільним урахування такого моменту, коли особа дізналася або могла дізнатися про володіння чужим майном без достатньої правової підстави.
Особа не може вважатися такою, що має обов`язок повернути безпідставно набуте майно до того часу, доки вона, діючи відповідно до вимог ділового обороту, з належним рівнем розумності й обачливості, не дізналася або не могла дізнатися про самий факт свого безпідставного збагачення.
Під час визначення моменту обізнаності набувача майна про безпідставність його володіння майном потрібно брати до уваги добросовісність поведінки набувача майна (суб`єктивну складову такої поведінки) та зважати не лише на момент, коли він дізнався про набуття ним майна, а й на момент, коли він міг дізнатися про відсутність правових підстав для набуття ним майна, адже конструкція «особа дізналася або могла дізнатися про своє володіння чужим майном без достатньої правової підстави» зобов`язує набувача майна діяти розсудливо, обачно, вживаючи заходів для з`ясування підстав володіння ним таким майном.
Отже, за загальним правилом, такий момент визначається як момент, коли особа дізналася або могла дізнатися про володіння чужим майном без достатньої правової підстави. Це означає також, що, вирішуючи питання про момент, коли набувач не лише дізнався, але міг дізнатися, потрібно брати до уваги добросовісність поведінки набувача.
Тож у кондикційних правовідносинах момент виникнення в особи (набувача майна) обов`язку з повернення потерпілому безпідставно набутого майна визначається як у випадку відсутності підстав набуття, збереження чужого майна, так і у разі набуття майна за наявності правової підстави, яка згодом відпала, виходячи з аналізу та оцінки обставин, за яких особа набула, зберегла чуже майно (обставин відпадіння правової підстави набуття майна), тобто з моменту, коли особа дізналася або могла дізнатися про безпідставність отримання майна.
Велика Палата Верховного Суду зауважує, що кондикційні зобов`язання залежно від наявності підстави набуття майна в момент такого набуття можна класифікувати на дві групи: підстави набуття такого майна не існувало навіть у момент отримання (набуття); підстава набуття існувала, але згодом припинила існувати (втратила свою силу, чинність тощо).
З урахуванням викладеного момент виникнення кондикційного зобов`язання можна визначити: у випадку відсутності підстави набуття чужого майна - лише виходячи з аналізу та оцінки обставин, за яких до особи потрапило чуже майно, тобто з моменту, коли особа могла дізнатись про безпідставність отримання майна; у випадку, коли підстава набуття майна існувала, але згодом відпала, - сукупністю обставин, що характеризують підставу, на якій майно було отримано, та обставин відпадіння цієї підстави».
Апеляційним судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 20 липня 2020 року ТОВ «Діджи Фінанс» придбало на публічних торгах, які відбувалися в процесі ліквідації АТ «Імексбанк» через систему «Прозоро» рухоме майно згідно переліку, визначеному у Договорі №127. Номер лоту СІЛ 6Ы618071.
Вищезазначене майно вбудовано та знаходиться в окремо розташованій 16 поверховій будівлі офісного центру, загальною площею 12 101,4 кв.м, що розташована на земельній ділянці площею 1,2426 га, кадастровий номер 5110137500:40:010:0006, за адресою: АДРЕСА_1 .
29 липня 2020 року ОСОБА_1 придбав у ТОВ «Діджи Фінанс» вказане майно на підставі Договору №127/1.
За описом предмету-купівлі продажу (Додаток №1 до договору №127/1 купівлі- продажу рухомого майна від 29.07.2020) ТОВ «Діджи Фінанс» передало, а ОСОБА_1 прийняв майно придбано за вищезазначеним договором купівлі-продажу, всього в кількості 1057 позицій.
В цей же день між ОСОБА_1 та ТОВ «Діджи Фінанс» було підписано акт приймання-передачі основних засобів за Договором №127/1.
Згідно вищезазначеного акту приймання-передачі ТОВ «Діджи Фінанс» передало, а ОСОБА_1 прийняв наступне майно:
локальна комп`ютерна мережа, електромонтажні роботи, супутникова антена - тюнер у кількості 2 штук; жалюзі у кількості 2 штук; горизонтальні та вертикальні жалюзі; будівельні роботи; металопластикові вироби у кількості 2 штук; алюмінієва конструкція, металопластикова конструкція; робота по підключенню телефону; штори жалюзі; металопластикова столярка; плитка тротуарна; металопластикова конструкція; встановлення засобів зв`язку; металопластикова конструкція для банкомату; алюмінієва столярка; алюмінієва конструкція; охоронна сигналізація у кількості 3 штук; контролер СККД; контролер СКУД; охоронна система; термінал реєстраційний в корпусі DATEC- TERMINAL S; серверний комплекс; опалювальна система; стелаж металевий; металеві стелажі в архів; металеві стелажі; міні АТС; витяжний вентилятор; жалюзі захисні; шафа для зберігання паперових грошей у кількості 22 штуки; ключниця; відео реєстратор TELELYNX DVD у кількості 2 штук; відеокамера КРС-230 CW/3.6; жалюзі (ГБ); кулетривкова конструкція касового вузлу; радіостанція DIGITAL DL 15S10; радіостанція ERGO; відеокамера DG-151 ; ВПН Бокс/захист інформації VRN/(CepBepHa) у кількості 2 штук; модуль Siemens SLMA у кількості 12 штук; корзина розширення HiPach 4000 для АТС; модуль Siemens TM2LP для АТС; плата 24 цифрових абонентів; комп`ютерне обладнання шафа 19 ROF-42-60/100PAPAE СЕРВЕРНА; модуль DONGL для НІРАТН 4000 (плата); комп`ютерне обладнання шафа 19-21U 600X600 ROF-21- 60/60; плата 24 цифрових абонентів; модуль оптичної MO DRIVE 1.3GB; системний блок серверний 5047R-XTF/E/E5-2603VF2/8Gb/PT26B/2xlT; мережевий фільтр М-17-3 Серверна; модуль GLS SX MM у кількості 3 штук; UPS APC Smart RM XL 3000VA 3U; системний блок; перемикач KBM; монітор SUMSUNG; додаткова батарея Smart-UPS RT SURT3000/5000XLI; шафа NetShelter VX42U; UPS SMART RT 5000 y кількості 2 штук; SMART-UPS RT battery pack for SURT3000/5000XLI; маршрутизатор WC-C6506 E WS- C6506 E FAN WS CAC 3000W; процесор WS SUP720-3B в кількості 2 штук; модуль GLC-LH-SM; модуль GLC-LH-MM у кількості 15 штук; модуль GLC-T 1000 BASE-T у кількості 2 штук; модуль GLC-SX-MM у кількості 2 штук; перемикач CL 1200LA ATEN; APC SMART UPS RT 5000 VA; комп`ютерне обладнання шафа 19 Sonet 42U у кількості 2 штук; APC SMART UPS RT 6000 VA; APC SMART UPS RT 5000 VA; джерело безперебійного живлення SURT8000XLI SMART-UPS; патч-панель 24 port 19 у кількості 2 штук; патч-панель Global R35406 19 3U, 60xRJ45/s у кількості 3 штук; 3U Global Патч-панель 60XRJ45/S у кількості 2 штук; комплект комп`ютерного обладнання; сервер 3 Com SuperStack 3 Swish 24 port; монітор TFT 152; комп`ютер Prime PC 80 P 3.6/800/2048Kb/1.44 Mb/CD-ROM 52x-AT; монітор TFT 17; комп`ютер Pentium IV 1.6/1024/800; KVM-1800 Planet; KVM-1600 Planet; сервер PrimeServer Lan 1900s P4 3.0/800/1024Kb/250G/CD-ROM; UPS PW9125 5000VA HW Rackmount 19 BLACK; KVM 800 Planet; планка на 9D розеток 250v 16a мережевий кабель 2 м.; факс-модем IDS-5614 BXL/VR; вентилятор Венет ТТ 150; кондиціонер Panasonic; кондиціонер Samsung у кількості 4 штук; кондиціонер LG; кондиціонер; кондиціонер Elektra; кондиціонер Samsung SH12ZSG; кондиціонер SH07ZS; кондиціонер Arvin AF-BS36H; візок банківський у кількості 2 штук; кондиціонер LG; автоматичний вимикач ЗР 250А/35 кА; лічильник 2303 АРП 3 5-120 А у кількості 2 штук; вітрина виставкова; рецепція; кондиціонер Samsung; кондиціонер Midea MSR-09HR ION; кондиціонер; кондиціонер Ballu BSC 07; кондиціонер Tadurah; кондиціонер Ferroli SMILE 24000 РС2; кондиціонер; кондиціонер Fuji RSW 30Р; захисні жалюзі; столярка металопластикова; стабілізатор РЕСАНТА АСН-5000/1Ц релейний 5000 W; електролічильник трифазний; металопластикові вироби (горизонтальні жалюзі); двері; адонірованні перила; алюмінієва конструкція; сталь кутова у кількості 2 штук; автоматичний вимикач у кількості 4 штук; кулетривкова конструкція касового вузлу; двері в сховище VD IX; двері в сховище VD VII; двері в сховище VD V; алюмінієва столярка; депозитна стійка; UPS APS Silkon 40kW400WUPS y кількості 3 штук; дизель-генератор електростанція ХР150Е/ХР135; шафа кондиціонер Чиллер EUWAB 040AZ; кондиціонер DAIKIN RR125B8W; шлагбаум 4 м; внутрішній та зовнішній блоки системи кондиціонування; кондиціонер MIDEA MGB-F65W/SB (зовнішній блок); кондиціонер Panasonic U- B50DBE8; коврова доріжка (ЗО м); жалюзі вертикальні; штори жалюзі у кількості 2 штук; стіл-стійка; шафа комп`ютерна 19 12U RUN-12-60/50; жалюзі; комп`ютерне обладнання шафа комп`ютерна; меблеві стелажі у кількості 2 штук; жалюзі вертикальні; касова перегородка у кількості 2 штук; штори жалюзі; ролети; комплект офісних меблів; стіл- бар`єр для охорони, стіл для клієнтів; кабінка касира; комплект офісних меблів; абонентський комплект РІС; захисна ролета; жалюзі захисні ролетного типу; горизонтальні жалюзі; металопластикова конструкція; стійка банківська; металопластикова столярка; металопластикова конструкція; штори-жалюзі у кількості 17 штук; металопластикова столярка у кількості 12 штук; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикові вироби (підвіконники, горизонтальні штори) у кількості 2 штук; металеві труби; горизонтальні штори-жалюзі; металопластикова столярка у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; штори-жалюзі у кіль кості 2 штук; металопластикова столярка; металопластикова конструкція; штори-жалюзі вертикальні; штори-жалюзі горизонтальні; металопластикова столярка у кількості 4 штук; металопластикова конструкція у кількості 23 штуки; металопластикова перегородка у кількості 2 штук; металопластиковий тамбур між вхідними дверима; металопластикова перегородка для банкомата; металопластикове вікно; металопластикова конструкція під банкомат; металопластикові вироби (зовнішня обшивка) металопластикові вироби (підвіконники) у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 3 штук; металопластикові вироби у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; двері металопластикові 2 кількості 2 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; будівельні роботи (броньована конструкція касового вузлу) у кількості 3 штук; будівельні роботи (броньована касова перегородка); жалюзі у кількості 2 штук; захисні конструкції класу стійкості ОЗК-2; будівельні роботи відгорожувальна конструкція; захисна конструкція стійкості ОЗК-2; будівельні роботи (келутрівка касових конструкцій); алюмінієва конструкція; будівельні роботи (касовий вузол); будівельні роботи (захисна келетрівка); будівельні роботи (касовий вузол); кулетрівка касового вузла у кількості 2 штук; будівельні роботи (захисна конструкція); будівельні роботи (касовий вузол); будівельні роботи (захисна кулетрівка) у кількості 3 штуки; металопластикова столярка; штори-жалюзі; алюмінієва перегородка; горизонтальні жалюзі; металопластикова конструкція; металопластикові вироби; кулетривкова конструкція касового вузла; металопластикова перегородка; штори-жалюзі горизонтальні; жалюзі вертикальні; горизонтальні штори-жалюзі; металопластикова столярка у кількості 7 штук; штори-жалюзі у кількості 3 штук; металопластикове вікно; металопластикова столярка у кількості 2 штук; перегородка з алюмінію у кількості 2 штук; металопластикова столярка у кількості 3 штук; металопластикова конструкція; металопластикова столярка (штори-жалюзі); металопластикова столярка; штори-жалюзі у кількості 2 штук; металопластикова столярка; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикова столярка (тоніровка скла); металопластикові вироби (підвіконники, штори-жалюзі); горизонтальні штори-жалюзі у кількості 2 штук; металопластикова столярка у кількості 2 штук; металопластикова столярка (двері - 2 шт., вікна- 2шт.); металопластикова столярка у кількості 6 штук; металопластикова конструкція у кількості 5 штук; металопластикова конструкція (двері); металопластикова конструкція (обмінний пункт); металопластикова конструкція 3,39        кв.м. (двері, жалюзі); металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (80 кв.м.); металопластикова конструкція (20,4 кв.м.); металопластикові вироби (горизонтальні жалюзі); металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикова конструкція №1 (790x2150); металопластикова конструкція № 2 (790x2150); металопластикова конструкція № 4 ) 1195x2150); металопластикова конструкція № 5 (700x2450); металопластикові вироби; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; металопластикова конструкція № 1; металопластикова конструкція №3; металопластикова конструкція        № 4; металопластикова конструкція № 6; металопластикова конструкція №7; металопластикова конструкція №8; металопластикова конструкція №        11; металопластикова конструкція № 12; металопластикова конструкція № 13; металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (1620x1100); алюмінієва конструкція № 1 (2250x2570); алюмінієва конструкція № 2 (1980x2570); алюмінієва конструкція № 3 (1980x2250); металопластикова конструкція; кулетривкова конструкція касового вузла у кількості 7 штук; двері полівінілхлорідні; захисна конструкція касового вузла; металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (VIP-кімната); горизонтальні штори- жалюзі; металоконструкція; металопластикова конструкція №3 (700x2105); металопластикова конструкція № 3 (700x2105); металопластикова конструкція № 5; жалюзі вертикальні у кількості 4 штук; металопластикова конструкція (2500x1350); металопластикова конструкція (2000x900); металопластикова конструкція № 1 (410x930); вікно полівінілхорідне; ролета механічна; UPS в кількості 5 штук; модуль у кількості 2 штук; маршрутизатор; системний блок (без ПО); комутатор; дискове хранилище; комутатор; модуль розширення; керований комутатор; сервер; комутатор у кількості 3 штук; модуль керування; джерело безперебійного живлення АРС; модуль у кількості 2 штук; комутатор у кількості 8 штук; маршрутизатор; блок живлення у кількості 3 штук; сервер; модуль пам`яті у кількості 4 штук; сервер; модуль у кількості 2 штук; системний блок; охоронна сигналізація; Ай Пі АТС МуРВХ U510; ПК 13- 32204Gb/500Gb; сервер Supermicro 5037R-73F/Intel/Xeon E5-1620/8Gb/2*500Gb; шлюз DWG2000-1G; шлюз DWG2000-4G; радіотермінал шлюз Dinstar DWG2000E-4G; Айпі комутатор шлюз YEASTAR TG400; Айпі комутатор шлюз YEASTAR TG800; телефон SIP-T200 у кількості 5 штук; шлюз DWG2000C-4G; холодильник; кондиціонер у кількості 32 штук; сейф у кількості 4 штуки; стійка депозитна у кількості 8 штук; шафа комунікаційна; ІР-телефон у кількості 16 штук; монітор у кількості 26 штук; принтер у кількості 4 штук; комп`ютер у кількості 3 штук; UPS АРС; багатофункціональний пристрій; копіювальний апарат; принтер; монітор; UPS АРС; багатофункціональний пристрій у кількості 2 штук;; комп`ютер у кількості 24 штук; монітор; сервер; PrimeSrv Star700i Xeon3050/DVDROM; комутатор; монітор у кількості 2 штук; WS-C2950SX-24- 24 10/100 ports; модуль у кількості 2 штук; сервер у кількості 2 штук; маршрутизатор; комутатор; сховище баз даних; дискова підсистема; сервер у кількості 5 штук; комутатор у кількості 2 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 2 штук; монітор у кількості 9 штук; принтер; сканер; комп`ютер у кількості 23 штук; монітор в кількості 29 штук; принтер у кількості 5 штук; джерело безперебійного живлення; системний телефон; шафа комунікаційна; копіювальний апарат; системний блок; UPS АРС; комп`ютер у кількості 39 штук; принтер у кількості 4 штук; монітор у кількості 15 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 4 штук; системний блок у кількості 2 штук; комп`ютер у кількості 17 штук; монітор у кількості 23 штук; принтер у кількості 4 штук; шафа комунікаційна у кількості 7 штук; модуль у кількості 2 штук; патч-панель у кількості 9 штук; комутатор; комп`ютер у кількості 3 штук; монітор у кількості 24 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 10 штук; ноутбук; сервер; UPS APC у кількості 2 штук; батарея АРС; комутатор у кількості 2 штук; шафа комунікаційна у кількості 3 штук; принтер в кількості 5 ; сканер; джерело безперебійного живлення у кількості 7 штук; Ультракомпактний ПК у кількості 3 штуки; джерело безперебійного живлення у кількості 6 штук; монітор в кількості 10 штук; комп`ютер у кількості 2 штук; принтер у кількості 23 штук; патч-панель у кількості 2 штук; сейф у кількості 65 штук; UPS АРС; депозитна стійка (ячейки); стелаж металевий.
ОСОБА_1 дізнався, що 31 грудня 2021 року відбувся аукціон (№NBU 3-21) предметом якого є окремо розташована 16 поверхова будівля офісного центру, загальною площею 12 101,4 кв.м. Організатором аукціону виступив Національний Банк України, а переможцем його стало ТОВ «Белогві».
Після цього, ОСОБА_1 звернувся до ТОВ «Белогві» із заявою-пропозицією щодо вирішення питання про належне йому рухоме майно, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 або шляхом його повернення або шляхом виплати компенсації. Відповідь отримана не була.
Розташування спірного майна належного ОСОБА_1 саме за адресою: АДРЕСА_1 підтверджується Публічним паспортом активу обладнання /устаткування Банку AT «Імексбанк», розташованим на сайті Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, який було долучено до матеріалів справи.
Також, на підтвердження розташування спірного майна за адресою: АДРЕСА_1 а свідчить також акт приймання-передачі, який є невід`ємною частиною Договору №127/1.
За таких обставин, є доведеним факт перебування спірного рухомого майна, яке належіть ОСОБА_1 у об`єкті нерухомості, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та належить ТОВ «Белогві».
Відповідно до конструкції приписів ст. 1212 ЦК України, викладених в постанові ВП ВС від 25.09.2024 у справі №201/9127/21 про яку зазначалося вище, судом апеляційної інстанції встановлено, що у відповідача на момент набуття права власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 не існували підстави набуття нерухомого майна, яке знаходилося у вказаному об`єкті нерухомості, навіть у момент отримання (набуття).
Виходячи із викладеного суд приходить до висновку, що відповідач без законних підстав використовує нерухоме майно, належне ОСОБА_1 , яке перебуває за адресою: АДРЕСА_1 , майно вибуло поза волею позивача і перебуває у володінні відповідача без будь-яких законних підстав.
Щодо доводів про визначення індивідуальних ознак речі.
Поділ речей на речі, визначені індивідуальними ознаками, та речі, визначені родовими ознаками, пов`язаний як з природними властивостями речей, так і зі способами їхньої індивідуалізації.
За змістом статті 184 ЦК України річ є визначеною індивідуальними ознаками, якщо вона наділена тільки їй властивими ознаками, що вирізняють її з-поміж інших однорідних речей, індивідуалізуючи її. Речі, визначені індивідуальними ознаками, є незамінними. Натомість річ є визначеною родовими ознаками, якщо вона мас ознаки, властиві усім речам того ж роду, та вимірюється числом, вагою, мірою. Річ, що має лише родові ознаки, є замінною.
Тобто індивідуально визначеними є такі речі, які відрізняються від інших індивідуальними ознаками, а саме: а) єдині у своєму роді; б) відрізняються від інших кількома ознаками; в) вирізнені із загальної маси речей цього роду.
Поряд з предметами, єдиними у своєму роді, до речей, визначених індивідуальними ознаками, можуть бути віднесені речі, певним способом виокремлені учасниками правочину з маси однорідних речей.
Якщо ж річ визначена тільки кількісно (числом, вагою, мірою) і характеризується ознаками, спільними для всіх речей такого роду, - це річ, визначена родовими ознаками.
Велика Палата Верховного Суду зауважує, що в усіх статтях глави 83 ЦК України (статті 1212-1215 цього Кодексу) законодавець використав термін «майно». Майном як особливим об`єктом є окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (частина перша статті 190 ЦК України).
Вочевидь, як речі, визначені родовими ознаками, так і речі, визначені індивідуальними ознаками, є майном у розумінні статті 190 ЦК України.
Залежно від обсягу змісту, який вкладають у правову норму, розрізняють буквальне, розширювальне та звужувальне тлумачення. За звужувального тлумачення фактичний зміст правової норми виявляється вужчим за той, що випливає з формально- догматичного її сприйняття.
Аналіз норм глави 83 ЦК України свідчить, що цей Кодекс не диференціює особливості застосування кондикції залежно від родових чи індивідуальних ознак її об`єкта та, відповідно, не обмежує сферу її застосування винятково речами, визначеними родовими ознаками.
Поширення правил кондикції лише на речі, визначені родовими ознаками, є проявом звужувального тлумачення норм права, яке в цій ситуації є невиправданим і таким, що прямо суперечить приписам статті 1213 ЦК України, яка передбачає обов`язок набувача майна повернути його власнику в натурі, а у разі неможливості повернення майна в натурі - відшкодувати його вартість.
Застереження законодавця щодо неможливості повернення майна в натурі та необхідності відшкодування його вартості стосується насамперед речей, визначених індивідуальними ознаками, адже речі, визначені родовими ознаками, є замінними, тобто такими, що не можуть бути безповоротно втрачені.
Кондикційний позов може поширюватися на речі, визначені як індивідуальними, так і родовими ознаками.
Кондикційний позов застосовується лише до речей, визначених родовими ознаками, сформулювавши такі висновки щодо застосування норм матеріального права:
-         аналіз норм глави 83 ЦК України свідчить, що цей Кодекс не диференціює особливості застосування кондикції в залежності від родових чи індивідуальних ознак її об`єкта та, відповідно, не обмежує сферу її застосування винятково речами, визначеними родовими ознаками;
-         поширення правил кондикції лише на речі, визначені родовими ознаками, є проявом звужувального тлумачення норм права, яке в цій ситуації є невиправданим і таким, що суперечить приписам статті 1213 ЦК України, яка передбачає обов`язок набувача майна повернути його власнику в натурі, а у разі неможливості повернення майна в натурі - відшкодувати його вартість;
застереження законодавця щодо необхідності відшкодування вартості майна в разі неможливості його повернення в натурі стосується насамперед речей, визначених індивідуальними ознаками, адже речі, визначені родовими ознаками, є замінними, тобто такими, що не можуть бути безповоротно втрачені.
Як вбачається із акту приймання-передачі, звіту про оцінку майна суд першої інстанції прийшов до хибного висновку, що рухоме майно не має індивідуально- визначених ознак.
Матеріалами справи містять беззаперечні докази щодо опису, ознак та характеристики заявленого до повернення майна.
Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку щодо неможливості витребування майна.
Згідно статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). 
Виходячи з висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 (остаточне – 17 червня 2011 року), в пункті 45 якого зазначено, що «суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого королівства»). Проте таке доведення може впливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між особою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини»)
Аналізуючи зазначені норми процесуального та матеріального права, правові висновки Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, застосовуючи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з`ясовуючи наведені обставина справи, що мають значення для правильного вирішення спору, дослідивши в судовому засіданні усі докази, які є  у справі, з урахуванням їх переконливості, належності  і допустимості,  на предмет пропорційності співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою у контексті конституційного принципу верховенства права та права на справедливий розгляд, керуючись критерієм «поза розумним сумнівом», колегія суддів вважає, що позивачем ОСОБА_1 доведено належним чином обґрунтованість підстав позову щодо зобов`язання відповідача ТОВ «Белогві» повернення безпідставно набутого майна згідно з описом предмету-купівлі продажу (Додаток №1 до договору №127/1 купівлі-продажу рухомого майна від 29.07.2020) укладеного між ТОВ «Діджи Фінанс» та ОСОБА_1 , який є невід`ємною частиною Договору купівлі-продажу №127/1 від 29.07.2020, в кількості 1057 позицій та описаного в акті приймання-передачі від 29.07.2020. 
Тому, позовні вимоги ОСОБА_1 є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Порушення судом норм процесуального права, а саме, статей 12, 81,82, 263, 264 ЦПК України, а також норм матеріального права, а саме статей 1212 ЦК України, у відповідності до пункту 4 частини 1 статті 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції й ухвалення нового судового рішення про задоволення позову. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 2 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381-384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах, -
у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23 листопада 2023 скасувати та ухвалити постанову, якою позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Белогві» про повернення безпідставно отриманого майна задовольнити.
Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Белогві» (Код ЄДРПОУ: 30748070) повернути ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) безпідставно набуте майно згідно з описом предмету-купівлі продажу (Додаток №1 до договору №127/1 купівлі-продажу рухомого майна від 29.07.2020) укладеного між ТОВ «Діджи Фінанс» та ОСОБА_1 , який є невід`ємною частиною Договору купівлі-продажу №127/1 від 29 липня 2020 року, в кількості 1 057 позицій та описаного в акті приймання-передачі від 29 липня 2020 року наступне майно:
локальна комп`ютерна мережа, електромонтажні роботи, супутникова антена - тюнер у кількості 2 штук; жалюзі у кількості 2 штук; горизонтальні та вертикальні жалюзі; будівельні роботи; металопластикові вироби у кількості 2 штук; алюмінієва конструкція, металопластикова конструкція; робота по підключенню телефону; штори жалюзі; металопластикова столярка; плитка тротуарна; металопластикова конструкція; встановлення засобів зв`язку; металопластикова конструкція для банкомату; алюмінієва столярка; алюмінієва конструкція; охоронна сигналізація у кількості 3 штук; контролер СККД; контролер СКУД; охоронна система; термінал реєстраційний в корпусі DATEC- TERMINAL S; серверний комплекс; опалювальна система; стелаж металевий; металеві стелажі в архів; металеві стелажі; міні АТС; витяжний вентилятор; жалюзі захисні; шафа для зберігання паперових грошей у кількості 22 штуки; ключниця; відео реєстратор TELELYNX DVD у кількості 2 штук; відеокамера КРС-230 CW/3.6; жалюзі (ГБ); кулетривкова конструкція касового вузлу; радіостанція DIGITAL DL 15S10; радіостанція ERGO; відеокамера DG-151; ВПН Бокс/захист інформації VRN/(CepBepHa) у кількості 2 штук; модуль Siemens SLMA у кількості 12 штук; корзина розширення HiPach 4000 для АТС; модуль Siemens TM2LP для АТС; плата 24 цифрових абонентів; комп`ютерне обладнання шафа 19 ROF-42-60/100PAPAE СЕРВЕРНА; модуль DONGL для НІРАТН 4000 (плата); комп`ютерне обладнання шафа 19-21U 600X600 ROF-21- 60/60; плата 24 цифрових абонентів; модуль оптичної MO DRIVE 1.3GB; системний блок серверний 5047R-XTF/E/E5-2603VF2/8Gb/PT26B/2xlT; мережевий фільтр М-17-3 Серверна; модуль GLS SX ММ у кількості 3 штук; UPS АРС Smart RM XL 3000VA 3U; системний блок; перемикач КВМ; монітор SUMSUNG; додаткова батарея Smart-UPS RT SURT3000/5000XLI; шафа NetShelter VX42U; UPS SMART RT 5000 у кількості 2 штук; SMART-UPS RT battery pack for SURT3000/5000XLI; маршрутизатор WC-C6506 E WS- C6506 E FAN WS CAC 3000W; процесор WS SUP720-3B в кількості 2 штук; модуль GLC-LH-SM; модуль GLC-LH-MM у кількості 15 штук; модуль GLC-T 1000 BASE-T у кількості 2 штук; модуль GLC-SX-MM у кількості 2 штук; перемикач CL 1200LA ATEN; АРС SMART UPS RT 5000 VA; комп`ютерне обладнання шафа 19 Sonet 42U у кількості 2 штук; АРС SMART UPS RT 6000 VA; АРС SMART UPS RT 5000 VA; джерело безперебійного живлення SURT8000XLI SMART-UPS; патч-панель 24 port 19 у кількості 2 штук; патч-панель Global R35406 19 3U, 60xRJ45/s у кількості 3 штук; 3U Global Патч-панель 60XRJ45/s y кількості 2 штук; комплект комп`ютерного обладнання; сервер 3 Com SuperStack 3 Swish 24 port; монітор TFT 152; комп`ютер Prime PC 80 P 3.6/800/2048Kb/l .44 Mb/CD-ROM 52x-AT; монітор TFT 17; комп`ютер Pentium IV 1.6/1024/800; KVM-1800 Planet; KVM-1600 Planet; сервер PrimeServer Lan 1900s P4 3.0/800/1024Kb/250G/CD-ROM; UPS PW9125 5000VA HW Rackmount 19 BLACK; KVM 800 Planet; планка на 9D розеток 250v 16a мережевий кабель 2 м.; факс-модем IDS-5614 BXL/VR; вентилятор Венет TT 150; кондиціонер Panasonic; кондиціонер Samsung у кількості 4 штук; кондиціонер LG; кондиціонер; кондиціонер Elektra; кондиціонер Samsung SH12ZSG; кондиціонер SH07ZS; кондиціонер Arvin AF-BS36H; візок банківський у кількості 2 штук; кондиціонер LG; автоматичний вимикач ЗР 250А/35 кА; лічильник 2303 АРП 3 5-120 А у кількості 2 штук; вітрина виставкова; рецепція; кондиціонер Samsung; кондиціонер Midea MSR-09HR ION; кондиціонер; кондиціонер Ballu BSC 07; кондиціонер Tadurah; кондиціонер Ferroli SMILE 24000 РС2; кондиціонер; кондиціонер Fuji RSW 30Р; захисні жалюзі; столярка металопластикова; стабілізатор РЕСАНТА АСН-5000/1Ц релейний 5000W; електролічильник трифазний; металопластикові вироби (горизонтальні жалюзі); двері; адонірованні перила; алюмінієва конструкція; сталь кутова у кількості 2 штук; автоматичний вимикач у кількості 4 штук; кулетривкова конструкція касового вузлу; двері в сховище VD IX; двері в сховище VD VII; двері в сховище VD V; алюмінієва столярка; депозитна стійка; UPS APS Silkon 40kW400WUPS у кількості 3 штук; дизель-генератор електростанція ХР150Е/ НОМЕР_2 ; шафа кондиціонер Чиллер EUWAB 040AZ; кондиціонер DAIKIN RR125B8W; шлагбаум 4 м; внутрішній та зовнішній блоки системи кондиціонування; кондиціонер MIDEA MGB-F65W/SB (зовнішній блок); кондиціонер Panasonic U- B50DBE8; коврова доріжка (30 м); жалюзі вертикальні; штори жалюзі у кількості 2 штук; стіл-стійка; шафа комп`ютерна 1912U RUN-12-60/50; жалюзі; комп`ютерне обладнання шафа комп`ютерна; меблеві стелажі у кількості 2 штук; жалюзі вертикальні; касова перегородка у кількості 2 штук; штори жалюзі; ролети; комплект офісних меблів; стіл- бар`єр для охорони, стіл для клієнтів; кабінка касира; комплект офісних меблів; абонентський комплект РІС; захисна ролета; жалюзі захисні ролетного типу; горизонтальні жалюзі; металопластикова конструкція; стійка банківська; металопластикова столярка; металопластикова конструкція; штори-жалюзі у кількості 17 штук; металопластикова столярка у кількості 12 штук; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикові вироби (підвіконники, горизонтальні штори) у кількості 2 штук; металеві труби; горизонтальні штори-жалюзі; металопластикова столярка у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; штори-жалюзі у кіль кості 2 штук; металопластикова столярка; металопластикова конструкція; штори-жалюзі вертикальні; штори-жалюзі горизонтальні; металопластикова столярка у кількості 4 штук; металопластикова конструкція у кількості 23 штуки; металопластикова перегородка у кількості 2 штук; металопластиковий тамбур між вхідними дверима; металопластикова перегородка для банкомата; металопластикове вікно; металопластикова конструкція під банкомат; металопластикові вироби (зовнішня обшивка) металопластикові вироби (підвіконники) у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 3 штук; металопластикові вироби у кількості 3 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; двері металопластикові 2 кількості 2 штук; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; будівельні роботи (броньована конструкція касового вузлу) у кількості 3 штук; будівельні роботи (броньована касова перегородка); жалюзі у кількості 2 штук; захисні конструкції класу стійкості ОЗК-2; будівельні роботи відгорожувальна конструкція; захисна конструкція стійкості ОЗК-2; будівельні роботи (келутрівка касових конструкцій); алюмінієва конструкція; будівельні роботи (касовий вузол); будівельні роботи (захисна келетрівка); будівельні роботи (касовий вузол); кулетрівка касового вузла у кількості 2 штук; будівельні роботи (захисна конструкція); будівельні роботи (касовий вузол); будівельні роботи (захисна кулетрівка) у кількості 3 штуки; металопластикова столярка; штори-жалюзі; алюмінієва перегородка; горизонтальні жалюзі; металопластикова конструкція; металопластикові вироби; кулетривкова конструкція касового вузла; металопластикова перегородка; штори-жалюзі горизонтальні; жалюзі вертикальні; горизонтальні штори-жалюзі; металопластикова столярка у кількості 7 штук; штори-жалюзі у кількості 3 штук; металопластикове вікно; металопластикова столярка у кількості 2 штук; перегородка з алюмінію у кількості 2 штук; металопластикова столярка у кількості 3 штук; металопластикова конструкція; металопластикова столярка (штори-жалюзі); металопластикова столярка; штори-жалюзі у кількості 2 штук; металопластикова столярка; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикова столярка (тоніровка скла); металопластикові вироби (підвіконники, штори-жалюзі); горизонтальні штори-жалюзі у кількості 2 штук; металопластикова столярка у кількості 2 штук; металопластикова столярка (двері - 2 шт., вікна- 2шт.); металопластикова столярка у кількості 6 штук; металопластикова конструкція у кількості 5 штук; металопластикова конструкція (двері); металопластикова конструкція (обмінний пункт); металопластикова конструкція 3,39        кв.м (двері, жалюзі); металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (80 кв.м); металопластикова конструкція (20,4 кв.м); металопластикові вироби (горизонтальні жалюзі); металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (підвіконник, штори-жалюзі); металопластикова конструкція №1(790x2150); металопластикова конструкція № 2        (790x2150); металопластикова конструкція №4 (1195x2150); металопластикова конструкція №5(700x2450); металопластикові вироби; металопластикова конструкція у кількості 2 штук; металопластикова        конструкція        №1; металопластикова конструкція №4 металопластикова        конструкція        №7 металопластикова конструкція         № НОМЕР_3 ; металопластикова        конструкція        №3; металопластикова конструкція №6; металопластикова конструкція №8; металопластикова конструкція №12; металопластикова конструкція №13; металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (1620x1100); алюмінієва конструкція №1 (2250x2570); алюмінієва конструкція №2(1980x2570); алюмінієва конструкція №3 (1980x2250); металопластикова конструкція; кулетривкова конструкція касового вузла у кількості 7 штук; двері полівінілхлорідні; захисна конструкція касового вузла; металопластикова конструкція; металопластикова конструкція (VIP-кімната); горизонтальні штори- жалюзі; металоконструкція; металопластикова конструкція №3(700x2105), металопластикова конструкція №3 (700x2105); металопластикова конструкція №5 жалюзі вертикальні у кількості 4 штук; металопластикова конструкція (2500x1350) металопластикова конструкція (2000x900); металопластикова конструкція №1 (410x930); вікно полівінілхорідне; ролета механічна; UPS в кількості 5 штук; модуль у кількості 2 штук; маршрутизатор; системний блок (без ПО); комутатор; дискове хранилище; комутатор; модуль розширення; керований комутатор; сервер; комутатор у кількості 3 штук; модуль керування; джерело безперебійного живлення АРС; модуль у кількості 2 штук; комутатор у кількості 8 штук; маршрутизатор; блок живлення у кількості 3 штук; сервер; модуль пам`яті у кількості 4 штук; сервер; модуль у кількості 2 штук; системний блок; охоронна сигналізація; Ай Пі АТС МуРВХ U510; ПК 13- 32204Gb/500Gb; сервер Supermicro 5037R-73F/Intel/Xeon E5-1620/8Gb/2*500Gb; шлюз DWG2000-1G; шлюз DWG2000-4G; радіотермінал шлюз Dinstar DWG2000E-4G; Айпі комутатор шлюз YEASTAR TG400; Айпі комутатор шлюз YEASTAR TG800; телефон SIP-T200 у кількості 5 штук; шлюз DWG2000C-4G; холодильник; кондиціонер у кількості 32 штук; сейф у кількості 4 штуки; стійка депозитна у кількості 8 штук; шафа комунікаційна; IP-телефон у кількості 16 штук; монітор у кількості 26 штук; принтер у кількості 4 штук; комп`ютер у кількості 3 штук; UPS АРС; багатофункціональний пристрій; копіювальний апарат; принтер; монітор; UPS АРС; багатофункціональний пристрій у кількості 2 штук;; комп`ютер у кількості 24 штук; монітор; сервер; PrimeSrv Star700i Xeon3050/DVDROM; комутатор; монітор у кількості 2 штук; WS-C2950SX-24- 24 10/100 ports; модуль у кількості 2 штук; сервер у кількості 2 штук; маршрутизатор; комутатор; сховище баз даних; дискова підсистема; сервер у кількості 5 штук; комутатор у кількості 2 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 2 штук; монітор у кількості 9 штук; принтер; сканер; комп`ютер у кількості 23 штук; монітор в кількості 29 штук; принтер у кількості 5 штук; джерело безперебійного живлення; системний телефон; шафа комунікаційна; копіювальний апарат; системний блок; UPS АРС; комп`ютер у кількості 39 штук; принтер у кількості 4 штук; монітор у кількості 15 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 4 штук; системний блок у кількості 2 штук; комп`ютер у кількості 17 штук; монітор у кількості 23 штук; принтер у кількості 4 штук; шафа комунікаційна у кількості 7 штук; модуль у кількості 2 штук; патч-панель у кількості 9 штук; комутатор; комп`ютер у кількості 3 штук; монітор у кількості 24 штук; багатофункціональний пристрій у кількості 10 штук; ноутбук; сервер; UPS АРС у кількості 2 штук; батарея АРС; комутатор у кількості 2 штук; шафа комунікаційна у кількості 3 штук; принтер в кількості 5; сканер; джерело безперебійного живлення у кількості 7 штук; Ультракомпактний ПК у кількості 3 штуки; джерело безперебійного живлення у кількості 6 штук; монітор в кількості 10 штук; комп`ютер у кількості 2 штук; принтер у кількості 23 штук; патч-панель у кількості 2 штук; сейф у кількості 65 штук; UPS АРС; депозитна стійка (ячейки); стелаж металевий.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до суду касаційної інстанції.
Повний текст судового рішення складено: 09 червня 2025 року.

Судді Одеського апеляційного суду:                                          М.М. Драгомерецький   

Р.Д. Громік

                                                                                                                    С.М. Сегеда