К И Ї В С Ь К И Й    А П Е Л Я Ц І Й Н И Й    С У Д	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
19 червня 2025 року                                                                            місто Київ
 
справа № 752/3526/21
апеляційне провадження № 22-ц/824/10696/2025
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді - Саліхова В.В.,
 
суддів: Євграфової Є.П., Левенця Б.Б.,
 
за участю секретаря судового засідання: Алієвої Д.У.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Гарницького Павла Петровича на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 02 квітня 2025 року, постановлену під головуванням судді Мазура Ю.Ю., про залишення позовної заяви без розгляду, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха Сергій Сергійович, Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про поділ майна,-

в с т а н о в и в :
 
У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха С.С., Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про поділ майна, в якому просила стягнути з відповідача на її користь грошову компенсацію частини вартості квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 02 квітня 2025 року заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 , про залишення позовної заяви без розгляду задоволено. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха С.С., Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про поділ майна залишено без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник ОСОБА_1 адвокат Гарницький П.П. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу від 02 квітня 2025 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, але в іншому складі суду.
Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначав, що позов подано до суду 02 лютого 2021 року. В матеріалах справи наявна позовна заява з додатками, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, а також різні заяви та клопотання. 26 березня 2024 року адвокатом Гарницьким П.П. подано до суду (через електронний суд) заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, враховуючи те, що позивач та її представник - адвокат Гарницький П.П. перебувають поза межами України, вони позбавлені можливості приймати участь у судовому засіданні особисто. Однак, жодної ухвали суду про задоволення чи відмову в задоволені заяв проведення судового засідання в режимі відеоконференції, позивач та її представник не отримували. 14 квітня 2024 року адвокатом Гарницьким П.П. подана до суду заява про відкладення судового засідання оскільки, що позивач та її представник - адвокат Гарницький П.П. перебувають поза межами України, останній який навчається в університеті, учбові години які закінчуються лише о 14:00, що унеможливлює фактичну присутність представника навіть в режимі відеоконференції. 09 листопада 2024 року представником позивача - адвокатом        Гарницьким П.П. подана до суду заява про відновлення підготовчого засідання, у зв`язку з тим, що 23 жовтня 2024 року було винесено ухвалу суду про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 04 лютого 2025 року об 11:30 год. Однак, підготовче засідання по даній справі відбувалось за відсутності позивача та її представника, хоча 26 березня 2024 року представником позивача адвокатом Гарницьким П.П. була подана до суду заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Також 14 квітня 2024 року представником позивача була подана заява про відкладення розгляду справи. З огляду на вказані обставини, вважає, що подання даних заяв свідчить про те, що позивач бажала брати участь у розгляді справи через свого представника - адвоката Гарницького П.П., який в день та в час розгляду справи чекав відео з`єднання від суду з метою взяти участь у розгляді справи. Проте, суд не встановив зв`язок з представником позивача та провів розгляд справи у відсутності позивача та її представника.
Зауважував, що поважність причини неявки позивача в судове засідання було те, що вона проживає за кордоном однак, маючи законного представника, який вчасно, направляв заяви до суду, щоб справу розглядали за участі представника, були проігноровані судом першої інстанції, що позбавило позивача в доступі до правосуддя, порушивши норми процесуального права.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Гарницький П.П. підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 в судове засіданні не з'явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належно. З урахуванням положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.
Треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха С.С., представник АТ «Альфа-Банк» в судове засіданні не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належно.З урахуванням положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши доповідь судді Саліхова В.В., пояснення представника позивача, перевіривши ухвалу суду в межах доводів апеляційною скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
З матеріалів справи вбачається, що у лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Розсоха С.С., Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про поділ майна.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 08 лютого 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 09 березня 2021 року.
04 березня 2021 року до суду надійшла заява представника позивача про участь представника позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
09 березня 2021 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі до прийняття рішення у справі № 752/2441/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Розсохи С.С., третя особа: АТ «Альфа-Банк» про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна.
Згідно протоколу судового засідання від 09 березня 2021 року, позивач та її представник в судове засідання не з'явилися. Протокольною ухвалою у задоволенні клопотання про проведення підготовчого судового засідання у режимі відеоконференції відмовлено, у зв`язку з відсутністю технічної можливості. Відкладено підготовче засідання на 25 березня 2021 року на 15 год. 30 хв.
Позивач 12 березня 2021 року повідомлена про час та місце розгляду справи шляхом телефонного дзвінка, про що складено телефонограму.
25 березня 2021 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання з підстав неотримання третіми особами судових повісток.
Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, особи, які беруть участь у справі у судове засідання 25 березня 2021 року не з'явилися, розгляд справи відкладено на 26 квітня 2021 року о 12 год. 30 хв.
Про розгляд справи 26 квітня 2021 року о 12 год. 30 хв. позивач повідомлена, що підтверджується розпискою.
Згідно протоколу судового засідання від 26 квітня 2021 року позивач та її представник, а також представник відповідача були присутні в судовому засіданні, судом постановлено ухвалу про задоволення заяви про зупинення провадження у справі до розгляду та набрання законної сили рішення у справі № 752/2441/21.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 28 березня 2023 року поновлено провадження у справі призначено підготовче судове засідання на 07 червня 2023 року о 15 год. 00 хв.
Доказів повідомлення сторони позивача про призначене судове засідання на 07 червня 2023 року матеріали справи не містять.
Згідно протоколу судового засідання від 07 червня 2023 року, позивач та її представник в підготовче судове засідання не з`явилися, суд ухвалив проводити підготовче судове засідання за відсутності позивача та її представника. 
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 07 червня 2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду на 02 жовтня 2023 року на 11 год. 30 хв.
Ухвалу від 07 червня 2023 року направлено на електронну пошту представника позивача 26 вересня 2023 року.
26 вересня 2023 року представник позивача надіслав клопотання про відкладення розгляду справу, мотивоване тим, що представник позивача перебуває за межами України де проходить навчання, яке триває з 8 год. 00 хв. по 14 год. 00 хв., що унеможливлює участь представника позивача в судовому засіданні навіть у режимі відеоконференції.
Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, в судове засідання 02 жовтня 2023 року учасники справи не з'явилися.
Наступне судове засідання було призначено на 28 листопада 2023 року о 16 год. 00 хв.
08 листопада 2023 року представник позивача надіслав заяву, в якій просив забезпечити його участь у всіх судових засіданнях в режимі відеоконференції, оскільки він та позивач перебувають за межами України.
Також 08 листопада 2023 року представник позивача надіслав пояснення по суті справи.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції залишено без задоволення.
Копію ухвали від 10 листопада 2023 року доставлено до електронної скриньки представника позивача 27 листопада 2023 року.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 10 січня 2024 року прийнято справу до провадження та призначено підготовче засідання на 16 квітня 2024 року об 11 год. 50 хв.
Судову повістку про виклик у судове засідання на 16 квітня 2024 року доставлено позивачу на номер її телефону 16 березня 2024 року.
26 березня 2024 року представник позивача надіслав клопотання, в якому просив забезпечити його участь у всіх судових засіданнях в режимі відеоконференції.
14 квітня 2024 року представник позивача звернувся із заявою про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що він навчається в університеті, учбові години закінчуються о 14 годині, що унеможливлює його участь в судову засіданні навіть у режимі відеоконференції.
Згідно протоколу судового засідання від 16 квітня 2024 року, суд поставивши на обговорення заяви про відкладення розгляду справи, ухвалив відкласти розгляд справи на іншу дату та призначив наступне підготовче засідання на 26 червня 2024 року на 12 годину 00 хв.
Судову повістку про виклик на судове засідання на 26 червня 2024 року на 12 год. доставлено на номер телефону позивача 10 травня 2024 року та на електронну адресу представника позивача.
Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, справа, яка призначена до розгляду на 26 червня 2024 року на 12 год., знята з розгляду у зв'язку із відсутністю електропостачання. Наступне судове засідання призначено на 23 жовтня 2024 року об 11 год. 00 хв.
Судову повістку про виклик на судове засідання на 23 жовтня 2024 року на 11 год. доставлено на номер телефону позивача 30 серпня 2024 року та на електронну адресу представника позивача.
Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, учасники справи в судове засідання 23 жовтня 2024 року не з'явилися.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 04 лютого 2025 року об 11 год. 30 хв.
Ухвалу від 23 жовтня 2024 року доставлено представнику позивача до електронної скриньки 29 жовтня 2024 року.
Судову повістку про виклик на судове засідання на 04 лютого 2025 року на 11 год. 30 хв. доставлено до електронної скриньки представника позивача 17 грудня 2024 року.
 09 листопада 2024 року представник позивача надіслав клопотання, в якому просив відновити підготовче засідання та розгляд справи проводити за участю представника в режимі відеоконференції.
Згідно із протоколом судового засідання від 04 лютого 2025 року, судом поставлено на обговорення питання про відкладення розгляду справи для повторного виклику позивача. Судом ухвалено відкласти розгляд справи до 02 квітня 2025 року на 11 год. 20 хв., повторно викликати в судове засідання позивача. 
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 04 лютого 2025 року у задоволенні клопотання представника позивача про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції відмовлено, з підстав обмеженої технічної можливості для забезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції.
Судову повістку про виклик в судове засідання на 02 квітня 2025 року  на 11 год. 20 хв. доставлено на телефон позивача 12 березня 2025 року та до електронної скриньки представника позивача.
02 квітня 2025 року представник відповідача звернулася до суду із заявою про залишення позову без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника.
Згідно протоколу судового засідання від 02 квітня 2025 року, позивач та її представник в судове засідання не з'явилися, судом поставлено на обговорення заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 02 квітня 2025 року позов залишено без розгляду.
Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в судові засідання 04 лютого 2025 року та 02 квітня 2025 року не з'явилfся, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, про поважність причин неявки в судове засідання не повідомив, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не направила, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи наступне. 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України, яким встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).
Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Порядок проведення підготовчого засідання визначений статтями 197-198 ЦПК України.
Відповідно до частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим ЦПК України строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.
Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.
Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.
Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20,від 10 січня 2024 року у справі № 456/1278/20, 24 травня 2024 року у справі № 1340/3738/18, від 27 червня 2024 рок у справі № 450/2265/19, від 03 липня 2024 року у справі № 459/550/23.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України спрямовані на те, щоб унеможливити свавільне обмеження права особи на судовий розгляд її справи. Зокрема вони встановлюють наслідки, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил судового провадження. Так, частина п`ята статті 223 ЦПК України дає суду можливість повернути позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою у засідання суду (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21 та від 08 лютого 2024 року у справі № 990/89/23).
Правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання; повторної поспіль неявки позивача у судове засідання; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності; нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 756/7038/15-ц).
Встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач та представник позивача були повідомлені про  дату, час та місце проведення судових засідань у справі, а саме: 04 лютого 2025 року, 02 квітня 2025 року.
Про обізнаність сторони позивача про судові засідання не заперечується і представником позивача.
Враховуючи процесуальну поведінку  позивача та її представника, тривалий час перебування справи у провадженні суду (позов подано у лютому 2021 року), суд першої інстанції, з висновками якого погоджуєтьсяся і суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.
Колегія суддів наголошує, що дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Суд першої інстанції, з висновками якого погоджується і апеляційний суд, належним чином виконав вимоги процесуального закону щодо надання стороні позивача можливості для реалізації права на доступ до суду та з огляду на процесуальну поведінку позивача та її представника, дійшов правильного висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
Колегія суддів зауважує, що відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення такої заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника по суті спору та їх відображення в оскаржених судових рішеннях, питання вмотивованості висновку ухвали суду першої інстанції, апеляційний суд виходить з того, що у справі, яка розглядається, сторонам надано мотивовану відповідь на всі істотні питання, а доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованого та правильного висновку суду першої інстанції.
Суд першої інстанції виклав в ухвалі мотиви і висновок щодо застосування норм процесуального права, сприяли забезпеченню права позивача на доступ до правосуддя.
Колегія суддів звертає увагу на те, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення (див.: постанова Великої Палати Верховного Суду від 21 вересня 2023 року у справі № 9901/471/21).
Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
 
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Гарницького Павла Петровича залишити без задоволення.
Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 02 квітня 2025 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.
 
Повний текст постанови складено 20 червня 2025 року.
Головуючий:

Судді: