ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 р. 	Справа № 520/22282/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,
Суддів: Калиновського В.А. ,  Бегунца А.О. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.03.2025 (головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М.)  по справі № 520/22282/23
за позовом      Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс"  
до       Головного управління ДПС у Харківській області  
про визнання протиправним рішення та зобов`язати вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Перехрестя плюс" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області від 18.11.2022 № №3239/20-40-18-04-25 щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового зобов`язання;
- зобов`язати ГУ ДПС ДПС у Харківській області прийняти рішення щодо неможливості своєчасного виконання ТОВ "Перехрестя плюс" своїх податкових обов`язків;
- визнати поважними обставини, що унеможливлюють виконання ТОВ "Перехрестя плюс" покладених на нього податкових обов`язків визначених у заяві до ГУ ДПС в Харківській області від 27.09.2022.
В обґрунтування позову зазначило, що рішення відповідача щодо можливості своєчасного виконання ТОВ "Перехрестя плюс" свого податкового обов`язку не відповідає законодавству з питань оподаткування, прийнято без врахування всіх обставин, на які посилалось підприємство, звертаючись із відповідною заявою та без дослідження документів в їх підтвердження.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.03.2025 позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення ГУ ДПС у Харківській області від 18.11.2022 № №3239/20-40-18-04-25 щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового зобов`язання.
Зобов`язано ГУ ДПС у Харківській області повторно розглянути заяву ТОВ "Перехрестя плюс" про неможливість виконання податкових обов`язків з поданими документами, з урахуванням висновків суду.
В іншій частині позовних вимог - відмовлено.
ГУ ДПС в Харківській області (далі - відповідач), не погодившись із судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин справи, що призвело до неправильного висновку, просило його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою, що ТОВ "Перехрестя плюс" не надано вичерпного переліку документів, що підтверджують неможливість платника податку своєчасно виконати свій податковий обов`язок. Просить врахувати, що підставою для звільнення платника податку від фінансової відповідальності через введення воєнного стану є сертифікат Торгово-промислової палати, яким засвідчено форс-мажорні обставини, проте такого позивачем не надано.
Як наслідок, вважає, що податковим органом правомірно прийнято рішення щодо можливості своєчасного виконання ТОВ "Перехрестя плюс" свого податкового обов`язку.
Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ТОВ «Перехрестя Плюс» зареєстроване в м. Харкові, за адресою вул. Сумська, 70, має на праві користування під офіс частину нежитлової будівлі за цією ж адресою на підставі договору оренди від 03.12.2009 (а.с. 18-27), де і провадить господарську діяльність.
27.09.2022 ТОВ «Перехрестя Плюс» подало ГУ ДПС в Харківській області заяву про неможливість виконання податкових обов`язків у період воєнного стану, а саме:
- з реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування - за податковими накладними/розрахунками коригування, граничні строки реєстрації яких припадають на податкові періоди з 24,02.2022 до відновлення можливості їх реєстрації;
- з подання податкової звітності - граничні строки якої припадають на податковий період з 24.02.2022 до відновлення можливості її подання;
- зі сплати податків та зборів - граничні строки сплати яких припадають на податкові періоди з 24.02.2022 до відновлення можливостей сплати податків.
У заяві підприємство виклало детальну інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, зокрема, його розташування у м. Харків, яке віднесено до території, на якій провадяться бойові дії; пошкодження будівлі внаслідок обстрілів РФ, де позивач провадив господарську діяльність, що призвело до пошкодження серверного та комп`ютерного обладнання, зіпсуття первинної та бухгалтерської документації; звільнення або перебування у відпустках працівників підприємства з огляду на неможливість працювати через постійні ракетні та артилерійські обстріли.
До заяви додані документи, які, як уважав позивач, підтверджують неможливість виконання податкових зобов`язань внаслідок воєнного стану, бойових дій та ракетних обстрілів, а саме: договір оренди № 031209-22 від 03.12.2022; копія технічного висновку про стан будівельних конструкцій будівлі від 30.06.2022 за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 70; копія протоколу огляду місця події від 06.05.2022; копія листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 (а.с. 14-69).
19.10.2022 ГУ ДПС в Харківській області, за наслідками розгляду заяви та документів, прийнято попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, відповідно до якого у зв`язку з недостатністю документів, що підтверджують неможливість виконання платником податків податкових обов`язків запропоновано ТОВ «Перехрестя Плюс» надати додаткові документи згідно Переліку документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 (а.с. 135-137).
18.11.2022 ГУ ДПС в Харківській області прийнято рішення №3239/20-40-18-04-25 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (а.с. 133-134).
Підставою прийняття рішення слугувало ненадання  ТОВ «Перехрестя Плюс» вичерпного переліку документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі податкового агента, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 року № 225 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України» та переліків документів на підтвердження.
Не погодившись із рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що рішення ГУ ДПС у Харківській області від 18.10.2022 є необґрунтованим, прийнятим без належної оцінки наданим позивачем доказам, а тому підлягає скасуванню.
Обираючи належний спосіб захисту, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для зобов`язання податковий орган повторно розглянути заяву ТОВ "Перехрестя плюс" про неможливість виконання податкових обов`язків та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.
Враховуючи оскарження відповідачем судового рішення першої інстанції фактично лише в частині задоволення позовних вимог та межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, слід зазначити наступне.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 67 Конституції України кожний зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Згідно зі ст. 16 ПК України платники податків зобов`язані, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Пункт 38.1 ст. 38 ПК України закріплює, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
Статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» встановлено, що воєнний стан – це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який триває по теперішній час.
Законом України від 12.05.2022 № 2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27 травня 2022 року, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні”» встановлено особливості для справляння податків і зборів.
Відповідно до абзаців 1, 3, 5 пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України в разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, встановленої пунктом 46.2 статі 46 Податкового кодексу України, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої Податкового кодексу України відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджено «Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України» (далі – Порядок № 225, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), згідно з п. 3 розділу ІІ якого в разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року, заяву про відсутність такої можливості (крім виконання обов`язку щодо реєстрації акцизних накладних та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо) разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків – юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 до контролюючого органу в порядку, передбаченому пунктом 8 цього розділу, а саме:
акт, що засвідчує факт пожежі, складений відповідно до вимог пункту 7 Порядку обліку пожеж та їх наслідків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2003 року № 2030;
інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у разі його знищення відповідно до Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 року № 599);
витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що засвідчує факт реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення, отриманий у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, у разі викрадення основних засобів або руйнування / втрати майна; інші документи, складені відповідно до вимог підпунктів 14, 15 пункту 2 Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 року № 326;
документ, що підтверджує відсутність коштів на банківських рахунках платника податків (виписку з рахунків клієнта банку на дату подання до банку розрахункового документа на сплату податків);
копію наказу підприємства про призупинення роботи підприємства та його працівників або встановлення простою в роботі підприємства, викликане обставинами непереборної сили, із зазначенням дати початку і закінчення такого призупинення (за можливості);
документ або повідомлення оператора поштового зв`язку (вказується посилання на офіційну сторінку оператора, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення функціонування оператора поштового зв`язку та/або об`єктів поштового зв`язку на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, та територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації;
документ або повідомлення банку (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщене таке повідомлення), що підтверджує призупинення роботи банку або його відокремлених підрозділів та/або платіжних систем у зв`язку із введенням воєнного стану;
копії платіжних доручень (розрахункових та інших документів щодо ініціювання переказу коштів) або їх скріншот (знімок екрану) платника податків на сплату узгоджених сум грошових зобов`язань, податкового боргу, поданих до банку, що залишилися невиконаними, оскільки кошти не були зараховані до бюджету у зв`язку з відключенням банку від системи електронних платежів або порушенням у роботі системи авторизації банку. Надається разом із документом або повідомленням, зазначеним у пункті 8 цього Переліку;
документ або повідомлення (вказується посилання на офіційну сторінку банку, де розміщено таке повідомлення), що підтверджує вимушене призупинення роботи головних управлінь Казначейства у зв`язку з введенням воєнного стану;
повідомлення, що підтверджує аварійне (незаплановане) відключення постачання електроенергії в умовах воєнного стану, суб`єкта господарювання до сфери обслуговування якого належить таке підприємство, зокрема скріншот повідомлення в месенджер (Viber, Telegram тощо) і мобільних додатках;
документ, що підтверджує вимушене відключення надання послуг глобальної мережі Інтернет, пов`язане з введенням воєнного стану, що унеможливило надання податкової звітності в електронній формі (інформаційне повідомлення інтернет-провайдера);
документи, що свідчать про пошкодження, знищення, втрату майна, що знаходиться на балансі підприємства і є об`єктом оподаткування, єдиним джерелом для сплати податків або яке перебуває у податковій заставі (акт про надзвичайну подію, інвентаризаційний опис, протокол інвентаризаційної комісії, підписаний представником територіального органу ДСНС, згідно з якими відбувається відображення таких подій у бухгалтерському обліку та викладаються фактичні події, зазначаються понесені матеріальні втрати [перелік майна, його вартість]; заява до правоохоронних органів; акт незалежного оцінювача; наявність страхового полісу, заява про страховий випадок тощо);
документи, що свідчать про акти мародерства, грабежу, рейдерства, захоплення майна та примусове захоплення приміщення (копію заяви до територіального органу внутрішніх справ та документ, виданий відповідним правоохоронним органом щодо реєстрації кримінального провадження тощо);
документи, що свідчать про подання заяви до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення та реєстрації кримінального провадження за результатами розгляду такої заяви;
документи, що свідчать про пошкодження, втрату, знищення, зіпсуття документів бухгалтерського обліку або неможливості їх вивезення з територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, та на територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації (інформацію про подання до контролюючого органу повідомлення згідно з пунктом 44.5 статті 44 глави 1 розділу Податкового кодексу України, повідомлення про неможливість вивезення первинних документів згідно з пунктом 69.28 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» Податкового кодексу України);
подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації, програмними засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (Портал Дія).
Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку № 225 врегульовано, що контролюючий орган встановлює причиново-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 225 до платників податків / податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, встановлені Податковим кодексом України або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, визначені цим Порядком.
Підставами неможливості виконання платниками податків – юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:
1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;
2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією Російської Федерації;
3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;
4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);
5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами: посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи; юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи;
6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження / знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації;
7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.
Згідно з пунктом 3 розділу ІI Порядку № 225 підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» Податкового кодексу України, до платників податків, які на дату набрання чинності цим Порядком (06 вересня 2022 року) мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.
Виходячи із системного аналізу положень Порядку №225, колегія суддів зазначає, що його затвердження обумовлено необхідністю підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, тощо. Тобто, метою зазначеної процедури є убезпечення платників податків, які постраждали від збройної агресії РФ від негативних наслідків у зв`язку із об`єктивною неможливістю виконати свої податкові обов`язки щодо своєчасного подання звітності, сплати податків, тощо.
Податковим законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, встановлено чіткі вимоги до порядку подання та змісту таких заяв платників податків, зокрема, щодо зазначення обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів, вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ), а також які саме податкові обов`язки не мав / не має можливості виконати платник податків; інформацію про податкові періоди, за які неможливо виконувати податкові обов`язки.
Зазначене узгоджується з правовими висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 27 вересня 2023 року у справі № 160/19256/22, від 04 жовтня 2023 року у справі № 160/19575/22, від 06 грудня 2023 року у справі № 280/6502/22.
Судом встановлено, що ТОВ «Перехрестя Плюс» зареєстроване та провадить господарську діяльність у м. Харків.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75, затверджено Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року.
Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України періодично вносило зміни до вказаного наказу, якими Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), було викладено в новій редакції станом на поточну дату.
Від 25 квітня 2022 року (дати затвердження вказаного Переліку в першій редакції) до 27 грудня 2022 року (дати втрати чинності зазначеним наказом на підставі наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 № 309) Харківська міська територіальна громада була зазначена в цьому Переліку.
Кабінет Міністрів України постановою від 06 грудня 2022 року № 1364 «Деякі питання формування переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією» визначив механізм формування єдиного для всіх переліку територій, де ведуться (велися) бойові дії або які тимчасово окуповані Російською Федерацією.
Пунктом 1 цієї Постанови встановлено, що перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджує Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій за погодженням з Міністерством оборони з урахуванням пропозицій відповідних обласних, Київської міської військових адміністрацій.
Станом як на 27.09.2022 (дата подання заяви) так і на 18.11.2022 (дата прийняття спірного рішення) не існувало виданого Кабінетом Міністрів України нормативно-правового акту або виданого на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України нормативно-правового акту іншого суб`єкта владних повноважень, за приписами якого територія Харківської міської територіальної громади була б віднесена до переліку територій саме ведення бойових дій, а не до переліку територій можливих бойових дій, а також віднесення відповідних районів Харківської області до тимчасово окупованих Російською Федерацією території України.
Також, судом враховано, що внаслідок обстрілів РФ пошкоджено будівлю, у якій провадить господарську діяльність позивач. 
Зокрема, в межах досудового розслідування кримінального провадження № 22022220000000030 від 04.03.2022 , згідно протоколу огляду місця події від 06.05.2022 при огляді основного приміщення встановлено, що фасадна частина будівлі має значні пошкодження, які ймовірно утворились від вибухової хвилі потужної сили: розбита плитка, пошкоджено композитний (полімерний) матеріал, скло фасаду приміщення, двері, вікна, дах будівлі, наружні та внутрішні кондиціонері блоки, інші елементи будівлі. Також у протоколі містяться фото пошкодженої будівлі.
Як вказує ТОВ «Перехрестя Плюс», з посиланням на акт огляду приміщення посадовими особами ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» (орендодавець), у приміщеннях, до яких неможливо потрапити, але можливо здійснити візуальний огляд, у зв`язку з відсутністю дверних коробок та часткової відсутності стін, вбачають розбиті та завалені меблі, комп`ютерна техніка та ін. На час огляду у приміщенні відсутня електроенергія, водопостачання. Будівля частково залита водою. Вбачаються руйнування та обвали вентиляційних коробів. Візуально руйнування повне та/або часткове вбачається по площі всієї будівлі.   
Надані документи є належними доказами підтвердження неможливості виконання позивачем податкового обов`язку з підстав, передбачених підпунктами « 6», « 7» пункту 1 розділу II Порядку №225.
Водночас, приймаючи спірне рішення, податковий орган не надав жодної оцінки підставам звернення позивача із заявою про неможливість виконання податкового обов`язку, а саме пп. «6» п. 1 розділу ІІ Порядку № 225: перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження/знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями Російської Федерації , яка є самостійною й достатньою підставою для визнання платника податків таким, що не мав можливості виконувати податковий обов`язок.
Крім того, у попередньому рішенні від 19.10.2022 відповідачем зазначено: «У зв`язку з недостатністю документів, що підтверджують неможливість виконання платником податків податкових обов`язків, пропонується надати такі додаткові документи на підтвердження зазначеної у заяві підстави неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків ***.» і наведено перелік документів відповідно до Порядку № 225.
В оскаржуваному рішенні від 18.11.2022 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку підставою його прийняття зазначено: «до заяви не надано вичерпного переліку документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок».
Тобто, відповідачем не зазначено конкретних документів, які необхідно надати позивачу на підтвердження наявності у нього підстав неможливості виконання податкових обов`язків, передбачених пунктом 1 розділу II Порядку, як вірно враховано судом першої інстанції.
Колегія суддів зазначає, що вживання податковим органом загального посилання на Порядок № 225, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком необхідного для податкового органу, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постановах від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.
Разом з цим, за приписами пункту 1 розділу III Порядку № 225 контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах.
Обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії Російської Федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Рішення) за формою, що додається.
Колегія суддів зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
Водночас суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
У постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 380/4746/22 Верховний Суд, серед іншого, вирішував питання вмотивованості рішення податкового органу про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість та дійшов наступних висновків. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли рішення породжує для особи несприятливі наслідки.
Згідно з висновком Верховного Суду принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Верховний Суд у постанові від 20 квітня 2023 року також зазначив, що висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
У розрізі обставин цієї справи колегія суддів зазначає, що процитований вище абзац восьмий пункту 1 розділу ІІІ Порядку № 225 передбачає обов`язок керівника контролюючого органу прийняти саме вмотивоване рішення за результатами розгляду відповідної заяви. 
Слід зазначити, що приписи Порядку № 225 покладають обов`язок із доведення можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок на контролюючий орган, що реалізується шляхом встановлення наявності / відсутності причинно-наслідкового зв`язку між обставинами, спричиненими збройною агресією російської федерації та про які вказує платник податків у заяві, та можливістю виконання платником податків податкового обов`язку станом на відповідну дату.
Відповідно до Додатку до Порядку № 225 затверджено форму Рішення / Попереднього рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку. Так, зі змісту вказаної форми вбачається, що вона є єдиною у разі прийняття як рішення по суті заяви, так і попереднього рішення. Серед іншого, ця форма містить незмінний блок наступного змісту: «У зв`язку з недостатністю документів, що підтверджують неможливість виконання платником податків податкових обов`язків, пропонується надати такі додаткові документи на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків ***» із можливістю заповнення відповідних граф. Поряд з цим у примітках до форми Рішення / Попереднього рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку зазначено, що «*** інформація не зазначається у разі прийняття Рішення / попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку».
У блоці «Прийнято рішення» посадова особа контролюючого органу повинна проставити відповідну відмітку навпроти прийнятого рішення. У наступному блоці «Підстави» контролюючий орган має відобразити мотиви, якими він керувався при прийнятті відповідного рішення (позитивного чи негативного для платника податків).
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку має бути належним чином вмотивоване шляхом відображення таких мотивів у блоці «Підстави». Обов`язковою вимогою, що висувається Порядком № 225, є оцінка тих обставин і документів, що зазначені платником податків у заяві, та встановлення наявності / відсутності причинно-наслідкового зв`язку між такими обставинами та можливістю виконання податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку.
Водночас, як вірно зазначив суд першої інстанції, відповідач обмежився лише загальною оцінкою наданих позивачем документів, без зазначення, що останні є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності зазначеної у них інформації.
Як наслідок, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що спірне рішення є невмотивованим, таким, що прийнято відповідачем не на підставі та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, що є підставою для його скасування.
Доводи апелянта щодо не надання позивачем вичерпного переліку документів на підтвердження неможливості виконання податкового обов`язку не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо немотивованості спірного рішення та його невідповідності вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України.
Доводи скаржника щодо не надання ТОВ «Перехрестя Плюс» сертифікату ТПП колегія суддів відхиляє, оскільки зазначені обставини не слугували підставою для відмови у визнанні позивача таким, що не має можливості виконувати податкові обов`язки.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення в частині задоволення позову з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції в цій частині не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 19.03.2025 по справі № 520/22282/23 в частині задоволення позову - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		В.Б. Русанова 	
Судді	   	В.А. Калиновський    А.О. Бегунц