ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/17246/24                                               Суддя першої інстанції: Щавінський В.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  29 липня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:     Файдюка В.В.,
суддів:                       Аліменка В.О., Мєзєнцева Є.І.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Державного підприємства "Медичні закупівлі України", Державної аудиторської служби України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Медичні закупівлі України" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В : 
25 грудня 2023 року Державне підприємство "Медичні закупівлі України" (далі - позивач, ДП «Медичні закупівлі України») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач; Держаудитслужба), в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок від 18 грудня 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-07-012144-а.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року адміністративний позов ДП «Медичні закупівлі України» задоволено частково:
- визнано протиправним та скасовано пункт 3 висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-07-012144-a від 18 грудня 2023 року «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)», прийнятого Державною аудиторською службою України. 
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року, 13 лютого 2025 року ДП «Медичні закупівлі України» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю. 
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що замовник не вимагав від учасників подання інформації у паперовому вигляді, а передбачив таку можливість комунікації у зв`язку з об`єктивними технічними обмеженнями системи «Prozorro». ДП «Медичні закупівлі України» зазначило, що оспорюваний висновок Держаудитслужби не можна визнати правомірним, зважаючи на допущені у ньому порушення вимог законодавства.
Не погоджуючись з рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року, 18 лютого 2025 року Держаудитслужба подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ДП «Медичні закупівлі України». 
В обґрунтування своїх вимог відповідач зазначив, що вимога здійснити заходи щодо усунення порушень відповідає статтям 2,5 Закону №2939, Закону №992, спрямована на попередження і запобігання можливим порушенням законодавства у сфері закупівель надалі відповідно до мети моніторингу процедури закупівлі, що зазначена к пункті 14 частини першої статті 1 Закону №922. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційні скарги та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
16 червня 2025 року Держаудитслужба подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просила скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ДП «Медичні закупівлі України». 
В обґрунтування своїх вимог відповідач зазначив, що вимога замовника у тендерній документації щодо надання переможцем торгів документів у паперовому вигляді суперечить вимогам Закону № 922, оскільки єдиним способом подання інформації під час проведення процедури закупівлі є електронний вигляд через електронну систему закупівель.
Відзиву на апеляційну скаргу Держаудитслужби у встановлений судом строк не надійшло.
Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що апеляційну скаргу ДП «Медичні закупівлі України» необхідно залишити без задоволення, апеляційну скаргу Держаудитслужби - задовольнити повністю, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року - скасувати, виходячи з такого. 
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Державна аудиторська служба України відповідно до положень статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» здійснила моніторинг публічної закупівлі UA-2023-07-07-012144-а, що підтверджується рішенням про моніторинг, а саме наказом від 30 листопада 2023 року №345.
Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, про що зазначено в додатку до Наказу №345 та у вступній частині висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який оприлюднено в електронній системі закупівель «Прозорро» 07 липня 2023 року.
Моніторинг закупівлі UA-2023-07-07-012144-a Держаудитслужба проводила у строк, який передбачено частиною четвертою зазначеної статті 8 Закону №922, а саме - з 01 грудня 2023 року по 18 грудня 2023 року.
За результатами моніторингу закупівлі UA-2023-07-07-012144-а Держаудитслужба встановила порушення вимог частини восьмої статті 12 Закону №922, якою визначено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформацію, подану ними під час проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.
3 огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
За результатом проведеного моніторингу публічної закупівлі UA-2023-07-07-012144-а, відповідачем складено висновок від 18 грудня 2023 року.
Вважаючи висновок Держаудитслужби від 18 грудня 2023 року, ДП «Медичні закупівлі України» звернулося в Київський окружний адміністративний суд з цим позовом.
Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог ДП «Медичні закупівлі України», Київський окружний адміністративний суд 29 січня 2025 року дійшов висновку, що вимога замовника, зазначена у тендерній документації, щодо подання учаснику/учасникам вимогу про продовження строку дії тендерних пропозицій в паперовому вигляді суперечить принципам проведення публічних закупівель, наведеним у статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому відповідачем правомірно зазначено в оскаржуваному висновку про порушення вимог частини восьмої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі». Крім того, зазначаючи в оспорюваному висновку про необхідність «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. 
Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого. 
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26 січня 1993 року №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939-XII).
Статтею 1 Закону №2939-XII передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922- VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: 
моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; 
тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; 
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Так, згідно частиною першої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. 
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 
1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з вимогами частин шостої, сьомої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. 
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною десятою статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. 
Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Порядок №552), висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Відповідно до пункту 3 розділу 3 Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена Законом України «Про публічні закупівлі».
Підпунктом 31 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
При цьому, пунктом 7 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі» визначені принципи здійснення публічних закупівель, до яких відноситься, зокрема, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, а також запобігання корупційним діям і зловживанням.
Згідно положень статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам. Обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням цілісності даних про учасників і їхніх тендерних пропозицій/пропозицій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій/пропозицій.
Електронна система закупівель забезпечує збереження та належний захист усієї інформації щодо закупівель відповідно до вимог Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», можливість взаємодії з іншими інформаційними системами та мережами, що становлять інформаційний ресурс держави, та можливість доступу до цієї інформації замовникам, учасникам, органам, уповноваженим здійснювати контроль у сфері закупівель, органу оскарження, Уповноваженому органу та іншим особам відповідно до цього Закону.
У разі розкриття та оцінки тендерних пропозицій/пропозицій електронна система закупівель повинна забезпечувати введення/виведення даних, приймання команд та відображення результатів їх виконання в інтерактивному режимі реального часу.
Під час проведення електронного аукціону авторизовані електронні майданчики повинні забезпечувати дотримання вимог, установлених цією статтею, рівний і вільний доступ до таких майданчиків усім учасникам та можливість стежити за ходом проведення електронного аукціону в інтерактивному режимі реального часу всім заінтересованим особам.
Частиною восьмою статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Отже, процедура закупівлі повинна бути прозорою, відкритою та забезпечувати можливість стежити за ходом проведення електронного аукціону в інтерактивному режимі реального часу всім заінтересованим особам.
Разом з тим, процедура закупівлі вважається завершеною, якщо підписано та опубліковано договір у системі, відмінено/визнано такою, що не відбулась, оскільки лише після вказаних дій немає можливості повернутись на попередній етап проведення закупівлі.
Таким чином, до моменту підписання та опублікування договору або відміни/визнання процедури закупівлі такою, що не відбулась, уся інформація повинна подаватись через електронну систему закупівель, оскільки лише такі дії можуть забезпечити відкритість та прозорість публічних закупівель.
З наявної в матеріалах справи тендерної документації по публічній закупівлі UA-2023-07-07-012144-a вбачається, що загальна інструкція учасникам процедури закупівлі містить розділ ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції».
Пунктом 4 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» загальної інструкції учасникам процедури закупівлі тендерної документації по закупівлі UA-2023-07-13-000629-a передбачено вимоги щодо строку, протягом якого тендерні пропозиції є дійсними. 
У пункті 4 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» зазначено наступне:
«Тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій та втрачають чинність з моменту укладання договору про закупівлю або прийняття рішення про відміну тендеру (визнання тендеру таким, що не відбувся).
До закінчення цього строку замовник має право вимагати від учасників продовження строку дії тендерних пропозицій.
Учасник має право:
- відхилити таку вимогу (шляхом надання відповідної інформації в письмовому та/або електронному вигляді), не втрачаючи при цьому наданого ним забезпечення тендерної пропозиції (у разі якщо таке забезпечення вимагається замовником);
- погодитися з вимогою та продовжити строк дії поданої ним тендерної пропозиції і наданого забезпечення тендерної пропозиції (у разі якщо таке забезпечення вимагається замовником), шляхом надання такого погодження у вигляді відповідного документа в письмовому (на адресу замовника) та/або електронному вигляді (через електронну систему закупівель або на електронну пошту, зазначену в п.2.3 Розділу І Загальні положення);
- у разі необхідності учасник процедури закупівлі має право з власної ініціативи продовжити строк дії своєї тендерної пропозиції, повідомивши про це замовникові через електронну систему закупівель».
Дослідивши тендерну документацію, судом апеляційної інстанції встановлено, що однією із зазначених замовником закупівлі вимог є подання документів в письмовому вигляді.
Водночас, суть відкритості процедури закупівлі зумовлена саме встановленим правилом використання електронної системи закупівель.
Колегія суддів акцентує увагу на  тому, що частиною восьмою статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» викладено заборону вимагання документів в письмовому вигляді, а Законом України «Про публічні закупівлі» не визначено будь-яких винятків щодо подання документів в письмовому вигляді.
Норма щодо заборони вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є імперативною та не містить винятків та альтернатив.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначена у тендерній документації вимога замовника щодо подання учаснику/учасникам вимогу про продовження строку дії тендерних пропозицій в паперовому вигляді суперечить принципам проведення публічних закупівель, а тому відповідачем правомірно зазначено в оспорюваному висновку про порушення вимог частини восьмої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі».
Викладене також свідчить про помилковість доводів апеляційної скарги ДП «Медичні закупівлі України» про те, що таким чином він передбачив можливість комунікації у зв`язку з об`єктивними технічними обмеженнями системи «Prozorro».
Щодо зобов`язання ДП «Медичні закупівлі України» здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень в подальшому, колегія суддів зазначає наступне.
Задовольняючи позовні вимоги у цій частині, суд першої інстанції виходив з того, що, зазначаючи в оспорюваному висновку про необхідність «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. 
Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Розглядаючи питання правомірності зобов`язальної частини висновку, колегія суддів ураховує, що у постановах від 30 листопада 2023 року у справі №160/20791/22 та у справі №160/20811/22 Верховний Суд вже вирішував питання щодо правомірності зобов`язальної частини висновку, згідно з якою замовника процедури закупівлі було зобов`язано вжити заходів, направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому. 
Верховний Суд у вказаних постановах вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Між тим, Суд зауважив, що спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом №922-VIII, ні Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552№552. 
Верховний Суд зазначив, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, Верховний Суд наголосив, що визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення. 
Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі №420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель. 
Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 12 вересня 2024 року у справі №320/2335/23. 
З огляду на наведене, зобов`язавши ДП «Медичні закупівлі України» здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень в подальшому, відповідач не допустив порушення законодавства. 
Відтак, Держаудитслужба, складаючи оспорюваний висновок, діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, у зв`язку із чим, протилежні висновки Київського окружного адміністративного суду є помилковими. 
Враховуючи встановлені вище обставини справи та правове регулювання спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що оспорюваний висновок Держаудитслужби складений у відповідності до вимог чинного законодавства, а підстави для визнання його протиправним та скасування відсутні.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно пункті 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Приписи пунктів 1, 4 частини першої статті 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
Керуючись статтями 139, 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Медичні закупівлі України» - залишити без задоволення. 
Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України - задовольнити повністю. 
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року - скасувати.
Ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Державного підприємства "Медичні закупівлі України" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення виготовлено 29 липня 2025 року.

Суддя-доповідач                                                                      В.В. Файдюк

Судді                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                    Є.І. Мєзєнцев