КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

____________________________________
Справа  № 363/4584/21
Апеляційне провадження
 № 22-ц/824/3887/2024                                                                                                                                                               
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
28 лютого 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:             
                                   судді-доповідача                Рейнарт І.М. 
                                   суддів                                  Борисової О.В., Кирилюк Г.М.
                                   при секретарі                      Ящуку Д.О.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Войцеховського Михайла Юрійовича на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року (суддя Чірков Г.Є.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про стягнення штрафу за договором підряду та за зустрічним позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором підряду,
 
встановив:
у жовтні 2021 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Прилепу Р.А. звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 суму штрафу в розмірі 492 993,66грн за прострочення строку виконання робіт згідно договору підряду від 28 грудня 2018 року №В/4, суму сплаченого судового збору у розмірі 4 929,94грн та суму понесених судових витрат у розмірі 14 000грн. 
Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначав, що 28 грудня 2018 року уклав з відповідачем договір підряду №В/4, згідно якого відповідач зобов`язався на підставі проектної документації, за завданням замовника, в строки, визначенні договором, виконати з власних матеріалів на свій ризик, власними і залученими силами, будівельні роботи з улаштування вентиляційних систем на об`єкті замовника у відповідності до проектної документації за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач стверджував, що станом на день подання позову відповідач не виконав увесь комплекс робіт, чим порушив строки виконання робіт за договором, так як не повідомляв його про завершення робіт та необхідність підписання фінального акту приймання - передачі робіт.
Позивач посилався на те, що відповідно до п. п. 8.4, 8.5 договору сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів відповідач сплачує на його користь штраф у розмірі 10% від договірної ціни, яка становить 1 643 312грн 20 коп., а якщо виконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, відповідач має сплатити на його користь штраф у розмірі 20% від договірної ціни.
Позивач вважав, що відповідачем допущено порушення строку виконання робіт на 10 днів та загалом роботи за договором не виконані в строк до 30 травня 2019 року та у 
                                                                                  
пізніші строки, які встановлювалися сторонами додатково.
У січні 2022 року фізична особа-підприємець ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Купрієнка В.С. подав до суду зустрічну позовну заяву, у якій просив стягнути з позивача заборгованість за договором підряду від 28 грудня 2018 року №В/4 в розмірі 218 181,46грн, штрафні санкції за невиконання зобов`язань за договором підряду від 28 грудня 2018 року №В/4 в розмірі 28 114,20грн, судовий збір в розмірі 2 462,96грн та суму витрат на професійну правову допомогу в розмірі 22 000грн.
Свої вимоги мотивував тим, що 28 грудня 2018 року між ним та ОСОБА_1 укладено договір підряду №В/4, а 26 грудня 2019 року між сторонами підписано додаткову угоду до зазначеного договору, в якій змінено порядок і строк здійснення замовником часткової оплати другого етапу робіт, встановивши, що оплата в розмірі 27800грн буде здійснена в день підписання додаткової угоди.
Відповідач ОСОБА_2 зазначав, що проектом чітко визначалися об`єми робіт підрядника, однак в ході їх виконання за вимогою замовника вони значно збільшувалися та не відповідали раніше підписаному проекту. Крім того, сам підрядник купував матеріали, які в подальшому замовник не оплатив, а саме: повітропровід і елементи вентиляції, проходи через дах, утеплювач для полу, різні матеріали та обладнання для басейну. Вказував, що в звітах, які направлялися замовнику та погоджувалися з ним, видно різницю між кількістю та вартістю матеріалів, які зазначалися в проекті раніше та остаточною кількістю, яку підрядник витратив в ході виконання робіт, внаслідок чого об`єм та вартість робіт збільшилися.
Крім того, відповідач ОСОБА_2 посилався на те, що сам замовник порушив п. 4 додатку №2 до договору №в/4 від 28 грудня 2018 року, а саме, придбавши самостійно обладнання у вигляді «припливно-витяжної установки», не надав її до початку другого етапу робіт, а лише через місяць обумовленого строку, а саме 16 квітня 2019 року, що підтверджується актом-прийому передачі матеріалів від 16 квітня 2019 року. При цьому строк виконання всього комплексу робіт складав два місяці, а тому вважає стягнення штрафу відповідно до п. 8.4 договору є неправомірним.
Відповідач ОСОБА_2 зазначав, що акти виявлених недоліків від 7 липня 2019 року та 20 липня 2019 року складені та підписані сторонами після проведення перевірки з боку замовника, який проводив звірку виконаних робіт та змонтованих матеріалів, результат якої викладено у вигляді таблиці та відправлено замовнику та підряднику з оновленим проектом, який не був підписаний, проте надавався проектантом за вимогою замовника. 
Відповідач ОСОБА_2 посилався на те, що станом на настання дати завершення робіт, а саме 15 травня 2019 року, підрядником виконано всі роботи з улаштування вентиляційних систем на об`єкті замовника, однак з боку замовника не надано паливо для котлів (пелети), що не давало змогу провести запуск та перевірку системи вентиляції сумісно з опаленням. Сторони здійснили дану перевірку лише восени, після чого підписано акт приймання передачі другого етапу робіт.
Відповідач ОСОБА_2 стверджує, що всі зауваження, які зазначені в актах виявлених недоліків від 7 липня 2019 року та 20 липня 2029 року до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року, що складені та підписані сторонами після проведення перевірки, стосувалися лише оновленого проекту, який не був підписаний, але наданий проектантом замовника за його вимогою.
Відповідач ОСОБА_2 зазначав, що він неодноразово звертався до ОСОБА_1 з вимогою щодо підписання фінального акту приймання-передачі робіт та остаточної оплати його роботи, однак останній категорично відмовлявся, при цьому зауважив, що на даний час об`єкт функціонує в повному обсязі.
Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.
                                                                       
У поданій апеляційній представник ОСОБА_1 - адвокат Войцеховський М.Ю. просить рішення суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 492 993,66грн у якості штрафу за прострочення строку виконання робіт згідно договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року, а також судові витрати в розмірі 51 324,85грн.      
Представник позивача зазначає, що відповідачем було прострочено виконання робіт, а будь-яких обставин, які б звільняли його від відповідальності за таке прострочення, не існувало. Укладаючи договір підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року, сторони передбачили можливість коригування в процесі виконання його умов, обсягів, вартості та строків виконання робіт, однак виключно у спосіб передбачений п. 3.7 цього договору, шляхом підписання сторонами договору додаткової угоди до нього.
Представник позивача зазначає, що між сторонами, в рамках цього договору підряду, існує лише одна додаткова угода від 26 грудня 2019 року, яка стосувалась зміни порядку оплати другого етапу робіт та порядку їх прийняття, при цьому будь-яких змін щодо строків виконання робіт за договором підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року сторони у цій додатковій угоді не погоджували, зазначивши, що всі інші умови залишаються без змін.
Представник позивача вважає, що матеріали справи не містять жодних доказів того, що в межах проміжку часу, встановленого для виконання другого етапу робіт, тобто з 15 березня 2019 року по 15 травня 2019 року, підрядником на адресу замовника направлялось письмове повідомлення про завершення виконання другого етапу робіт, як це передбачено п. 7.1.2 договору чи підписаний зі сторони підрядника акт приймання-передачі другого етапу робіт чи будь-які інші докази, які б свідчили про готовність підрядника станом на 15 травня 2019 року передати замовнику роботи, що відносились до другого етапу робіт за вказаним договором.
Представник позивача стверджує, що в матеріалах справи наявні беззаперечні докази того, що роботи так і не були виконані відповідачем у встановлений договором строк, зокрема: акт прийому-передачі грошових коштів у сумі 11 120грн, в якості попередньої оплати другого етапу робіт згідно п. 2.4.2 договору, який був складений 7 червня 2019 року; акт виявлених недоліків № 1 від 7 липня 2019 року до договору, згідно з п.1  якого підрядник запросив замовника лише 7 липня 2019 року для прийняття другого етапу комплексу робіт; акт виявлених недоліків № 2 від 20 липня 2019 року до договору, згідно п. 1 якого підрядник запросив замовника на 20 липня 2019 року для прийняття другого етапу комплексу робіт відповідно до договору та акту виявлених недоліків № 1; додаткова угода від 26 грудня 2019 року, у преамбулі якої чітко та однозначно сторони зафіксували факт не завершення комплексу робіт відповідно до умов договору станом на момент її підписання, а також зазначили, що сплата передбачених нею коштів позивачем не свідчить про прийняття другого етапу робіт чи про підтвердження ним відсутності будь-яких зауважень до виконаних робіт.
Представник позивача вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що виявлені недоліки стосувались вже встановленого обладнання, а тому підтверджують виконання робіт, так як комплекс робіт за договором передбачав улаштування вентиляційних систем відповідно до проектної документації, а в зазначених актах чітко та однозначно зафіксовано, що виконані підрядником роботи не відповідають проектній документації, а відсутність в них претензій з боку позивача щодо порушення відповідачем строку виконання робіт не спростовує факт допущення такого прострочення.
Таким чином представник позивача вважає, що суд першої інстанції безпідставно ототожнив дії, спрямовані на встановлення строку для усунення недоліків і продовження самого строку виконання робіт, звільнивши на підставі цього відповідача від 
                                                                                  
відповідальності за порушення умов договору.
Крім цього представник позивача зазначає, що у п. п. 8.4, 8.5 договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів підрядник сплачує штраф у розмірі 10% від договірної ціни, тобто 164 331,22грн (1 643 312,20грн х 10%), а якщо невиконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 20% від договірної ціни, тобто 328 662,44грн (1 643 312,20грн х 20%), що, враховуючи правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 25 лютого 2020 року у справі № 911/2309/18, не є подвійним стягненням штрафу, а також, на думку представника позивача, є справедливим з огляду на те, що невиконання відповідачем робіт до 30 травня 2019 року призвело до неможливості відкриття будівлі із штучним водним середовищем для бегемотів та крокодилів «Бегемотарій» до початку літнього сезону.
Також представник позивача просить стягнути з відповідача судові витрати в загальному розмірі 51 324,85грн, з яких 4 929,94грн - судовий збір за подачу позову, 7394,91грн - судовий збір за подачу апеляційної скарги, 14 000грн - витрати на професійну правничу допомогу, надану у суді першої інстанції, 25 000грн - витрати на професійну правничу допомогу під час перегляду справи апеляційним судом.
У відзиві на апеляційну скаргу представник фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 - адвокат Купрієнко В.С. просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, рішення суду залишити без змін та стягнути з ОСОБА_1 на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу в розмірі 19 000грн, посилаючись на те, що у ході виконання відповідачем робіт за вказаним договором підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року замовник постійно вносив зміни до проекту, тим самим збільшуючи обсяг робіт, при чому ці зміни надсилались йому у формі таблиці та не оформлювались в спосіб, визначений договором.
Представник відповідача стверджує, що за змістом актів, на які в апеляційній скарзі посилається представник позивача, встановлені недоліки, які стосувались виключно вже встановленого інженерного обладнання та виявлення його невідповідності проектній документації, в той же час будь-яких зауважень з приводу порушення строків робіт по встановленню цього обладнання позивачем не заявлялось, а будь-яких інших доказів існування недоліків у виконаних роботах, крім зазначених актів, позивачем надано не було.
Представник відповідача зазначає, що після здійсненої перевірки та виявлення недоліків, сторони дійшли згоди і погодили строк їх усунення до 4 серпня 2019 року. Також стверджує, що визначені в актах недоліки були усунуті відповідачем у погоджений строк, а позивачем не надано суду будь-яких доказів зворотного.
Представник відповідача посилається на те, що в додатковій угоді до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року зазначення про те, що виконання комплексу робіт відповідно до умов договору не закінчено, є виключно формальним, оскільки в ній не зазначено, які саме роботи ще тривають, строк їх виконання, використання матеріалів відповідно до проектної документації та інших істотних обставин. 
Крім цього представник відповідача просить стягнути з ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 19 000грн, з яких 10 000грн за підготовку відзиву на апеляційну скаргу та 9000грн за участь у судових засіданнях.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представника позивача - адвоката Войцеховського М.Ю., який підтримав доводи апеляційної скарги, пояснення відповідача ОСОБА_2 та його представника - адвоката Купрієнка В.С., які просили залишити рішення суду без змін, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
                                                           
Судом встановлено і матеріалами справи підтверджено,що 28 грудня 2018 року між сторонами укладено договір підряду №В/4.
Згідно п. 1.1 Розділу 1 договору підрядник зобов`язується на підставі проектної документації, за завданням замовника і в строки, визначені договором, виконати з власних матеріалів на свій ризик, власними і залученими силами, будівельні роботи (Додаток №1) з улаштування вентиляційних систем на об`єкті замовника у відповідності до проектної документації в с. Демидів Вишгородського р-ну Київської області, вул. Вербова, 79, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити такі роботи на умовах, визначених цим договором.
Відповідно до п. 1.2 Розділу 1 Договору підрядник за умовами цього договору доставляє на будівельний майданчик матеріали та все необхідне обладнання, в тому числі комплект інструментів, що необхідний для виконання ним зобов`язань за цим договором. Частину матеріалів для здійснення будівництва замовник може надати підряднику в натурі. За таких умов, кількість та вартість матеріалів, які будуть передані підряднику, зазначається в Додатку №2 до Договору.
Згідно п. 1.3. Розділу 1 Договору сторони протягом дії цього договору можуть коригувати комплекс робіт та/або деталізувати види (групи/підгруп) робіт, що входять до комплексу робіт. Таке коригування комплексу робіт та/або його деталізація оформлюється шляхом укладення сторонами додаткових угод до цього договору.
Відповідно до п. 2.4.2 Розділу 2 Договору оплата вартості робіт підрядника у розмірі 165 100 (сто шістдесят п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок, здійснюється замовником наступним чином:
- попередня оплата першого етапу робіт у розмірі 21 900 (двадцять одна тисяча дев`ятсот) гривень 00копійок, сплачується замовником протягом 5 (п`яти) банківських днів з дня підписання цього договору;
- часткова оплата першого етапу робіт у розмірі 54 750 (п`ятдесят чотири тисячі сімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок сплачується замовником, протягом 5 (п`яти) банківських днів після підписання сторонам поточного акту приймання-передачі першого етапу робіт;
- попередня оплата другого етапу робіт у розмірі 11 120 (одинадцять тисяч сто двадцять) гривень 00 копійок, сплачується замовником протягом 5 (п`яти) банківських після підписання сторонами поточного акту приймання-передачі першого етапу робіт;
- часткова оплата другого етапу робіт у розмірі 27 800 (двадцять сім тисяч вісімсот) гривень 00 копійок сплачується замовником, протягом 5 (п`яти) банківських днів після підписання сторонами Поточного акту приймання-передачі другого етапу робіт;
- решта вартості (остаточний розрахунок) у розмірі 49 530 (сорок дев`ять тисяч п`ятсот тридцять) гривень 00 копійок сплачується не пізніше 5 (п`яти) банківських днів після підписання сторонами фінального акту приймання-передачі.
Згідно п. 3.1. Розділу 3 Договору підрядник зобов`язується почати виконання першого етапу комплексу робіт за цим договором не пізніше 10 січня 2019 року та закінчити виконання першого етапу робіт до 15 березня 2019 року.
Відповідно до п. 3.2. Розділу 3 Договору підрядник зобов`язується почати виконання другого етапу комплексу робіт за цим договором не пізніше 15 березня 2019 року та закінчити виконання другого етапу робіт до 15 травня 2019 року.
Відповідно до п. 4.2.3. Розділу 4 Договору замовник за необхідності надає частину матеріалів для будівництва в натурі, створює умови для зберігання матеріалів, обладнання та інструментів, завезених на об`єкт підрядником.
Згідно п. 6.2.11. Розділу 6 Договору підряду замовник має право надавати підряднику в натурі частину матеріалів, необхідних для виконання будівельних робіт, давати вказівки підряднику щодо ведення робіт з монтажу визначених цим договором систем.
                                                                       
Розділом 7 Договору підряду встановлено, що згідно п. 7.1 роботи за цим договором приймаються після завершення кожного етапу комплексу робіт.
Після завершення виконання першого етапу комплексу робіт, підрядник письмово повідомляє про це змовника. Роботи за цим договором, виконані протягом першого етапу робіт, за умови відсутності зауважень замовника, приймаються останнім за якісними та кількісними показниками (обсяги робіт), про що сторони складають та підписують поточний акт приймання-передачі робіт (п. 7.1.1).
Після завершення виконання другого етапу комплексу робіт, підрядник письмово повідомляє про це замовника. Роботи за цим договором, виконані протягом другого етапу робіт, за умови відсутності зауважень замовника, приймаються останнім за якісними та кількісними показниками (обсяги робіт), про що сторони складають та підписують поточний акт приймання-передачі другого етапу робіт (п. 7.1.2).
Сторони домовились, що замовник може провести перевірку якості робіт, в тому числі з залученням третіх осіб, з затримкою, на час проведення такої перевірки, оплати вартості виконаних робіт (п. 7.2).
У пункті 7.3 сторони домовились про застосування наступної процедури усунення недоліків, виявлених замовником під час огляду виконаних підрядником робіт:
- виявлені недоліки фіксуються сторонами в акті виявлених недоліків, в якому зазначаються строки на їх усунення. Якщо підрядник ухиляється від підписання акту виявлених недоліків, цей акт може бути складений замовником із залученням незалежних експертів. Сторони погодили, що незалежними експертами в таких випадках можуть бути представники будь-якої компанії, що здійснює діяльність у сфері будівництва. Примірник складеного за участю незалежних експертів акту виявлених недоліків є належним підтвердження факту наявності недоліків, їх переліку, обсягів та інших характеристик і надсилається замовником підряднику на його адресу, вказану в цьому договорі;
- підрядник протягом зазначеного в акті виявлення недоліків строку усуває недоліки, про що письмово повідомляє Замовника. Моментом початку відліку строку на усунення недоліків є підписання підрядником акту виявлених недоліків, якщо інше не передбачено у самому акті. Якщо акт виявлених недоліків було складено за участю незалежних-експертів, відлік строку на усунення підрядником недоліків починається через 3 (три) дні з моменту направлення примірника акту на адресу підрядника.
Після улаштування усіх інженерних систем на об`єкті сторони проводять їх випробовування. Випробовування має бути проведено не пізніше 30 травня 2019 року. Випробування може бути проведено пізніше у випадку затримки (прострочення) виконання підрядником робіт за цим договором, затримки улаштування на об`єкті інших інженерних систем, або в інших випадках існування об`єктивних перешкод для проведення випробування (п. 7.7 договору)
У випадку успішного випробування, або усунення підрядником виявлених в процесі випробування недоліків, сторони укладають акт випробування (п. 7.9 договору).
Протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту підписання акту випробування сторони підписують фінальний акт приймання-передачі (п. 7.10 договору).
Відповідно до п. 8.4. Розділу 8 Договору сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 10% від договірної ціни. Якщо виконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 20% від договірної ціни.
Згідно п. 8.5. Розділу 8 Договору за прострочення строку оплати на 10 банківських днів, окрім виключень передбачених цим договором, замовник сплачує підряднику штраф у розмірі 10% від суми, яка вчасно не сплачена. У випадку прострочення строку оплати остаточного разрахунку на 10 банківських днів, замовник сплачує підряднику штраф у розмірі 20% від суми прострочення.
                                                                
Згідно Додатку №1 до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року підрядник зобов`язується протягом першого етапу робіт, загальна вартість якого становить 109 500 грн, та другого етапу, вартість якого становить 55 600грн, здійснити улаштування вентиляційних систем на об`єкті замовника відповідно до проекту «Нове будівництво будівлі зі штучним водним середовищем для бегемотів та крокодилів, розташованого за адресою: Київська область, Вишгородський район, Демидівська сільська рада, вул. Вербова, 79 (за межами населеного пункту)», розробленого ТОВ «АКВА-ДО», шляхом проведення робіт по збиранню, монтуванню, улаштуванню, підключенню та перевірці повітропроводів з матеріалів підрядника, а також шляхом перевірки припливно-витяжної установки з рекуперацією і нагрівом повітря, а також іншого обладнання підрядника та/або замовника, призначених для першого та другого етапу робіт згідно додатку №2 до договору. Згідно цього додатку виконання другого етапу комплексу робіт за договором має розпочатися не пізніше 15 березня 2019 року та закінчується не пізніше 15 травня 2019 року.
Згідно Додатку №2 до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року визначено кількість та вартість матеріалів підрядника, необхідних для виконання комплексних робіт, загальна вартість яких складає 1 490 492, 20грн.
Згідно акту прийому-передачі грошових коштів від 28 грудня 2018 року відповідно до договору підряду №В/4 підрядником отримано попередню оплату першого етапу робіт в сумі 21 900грн.
Згідно акту прийому-передачі грошових коштів за оплату матеріалів, призначених для виконання першого етапу робіт, від 28 грудня 2018 року відповідно до договору підряду №В/4 та Додатку №2 від 28 грудня 2018 року до цього ж договору підрядником отримано повну оплату матеріалів, призначених для виконання першого етапу робіт в сумі 553 530, 20грн.
16 квітня 2019 року сторони підписали акт прийому-передачі матеріалів до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року.
07 травня 2019 року підписано акт прийому-передачі грошових коштів за оплату матеріалів, а саме осушувача повітря, призначеного для виконання другого етапу комплексу робіт відповідно до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року у розмірі 161 820грн.
07 травня 2019 року підписано акт прийому-передачі матеріалів до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року.
07 травня 2019 року підписано накладну №0705 про отримання осушувача повітря Apex AQ - 120D у кількості 4 шт.
07 червня 2019 року підписано акт прийому-передачі грошових коштів до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року в розмірі 54 750грн.
07 червня 2019 року підписано акт прийому-передачі грошових коштів до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року в розмірі 11 120грн.
07 липня 2019 року підписано акт виявлених недоліків №1 до договору підряду №В/4 від 28.12.2018 року в розумінні п. 7.3 договору, згідно якого сторони виявили повну невідповідність комплексу робіт, а саме: на плані 1-го та 2-го поверху розміри встановлених радіаторів в переважній більшості не відповідають проектним рішенням. Як приклад: в приміщенні 23 (топкова) на відмітці 0,000 встановлено 4 радіатори, два з яких вздовж осі В замість розмірів 1000x500 мм і 1100x500 мм встановлено 700x500 мм та 800x500 мм відповідно; в приміщені №6 (тамбур) на відмітці 0,000 встановлено додатковий радіатор опалення розміром 800x500 мм., проектними рішеннями він взагалі не передбачений; в приміщеннях №20, 21, 22 та на вхідних дверях у підвальне приміщення, проектними рішеннями передбачено влаштування повітрозабірних отворів (решіток). В натурі вони - відсутні; в приміщенні №20 (трансформаторна) не влаштовано 1 витяжну решітку в повітропроводі 150x150 мм.; в приміщенні №22 (технічне 
                                                                                  
приміщення) не влаштовано 2 витяжні решітки в повітропроводі 150x150 мм.; повітропровіди В1-1 та В2-1 по осі зміщено на 4 метри ближче до осі В; в повітропроводі П1-1 проектними рішеннями передбачено влаштування 8 вентиляційних (круглих) решіток, змонтовано 7; в кінці повітропроводу П1-1 проектними рішеннями передбачено влаштування вентиляційної решітки розміром 110x600 мм, змонтовано 110x250 мм; на повітропроводах П1-1, В1-1, В2-1, П2-1 розміри змонтованих секцій в переважній більшості не відповідають проектним рішенням; на повітропроводі П2-1, додатково влаштовано повітропровід розміром 450x150 мм (район віконного прорізу); між віссю 9-10 в коробі повітропроводу П2-1, проектними рішеннями передбачено влаштування припливної вентиляційної решітки круглого перерізу, по факту решітка відсутня.
Сторони встановили строк для усунення недоліків до 21 липня 2019 року включно.
20 липня 2019 року підписано акт виявлених недоліків №2 до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року в розумінні п. 7.3 договору, згідно якого сторони виявили повну невідповідність комплексу робіт проектній документації, а саме: на плані 1-го та 2-го поверху розміри встановлених радіаторів не відповідають проектним рішенням; в приміщені 16 (тамбур) по проекту, на відмітці 0,000 встановлено 2 радіатори 800x500 мм, по факту 500x500 мм та 600х500 мм; в приміщенні 18 (коридор) вісь В та вісь 3, проектом передбачено радіатор 900x500 мм. По факту встановлено 800x500 мм.; в приміщені №6 (тамбур) праворуч на відмітці 0,000 проектом передбачено радіатор 900x500 мм, по факту встановлено розміром 800x500 мм.; в приміщеннях №20, 21, 22 та на вхідних дверях у підвальне приміщення, проектними рішеннями передбачено влаштування повітрозабірних отворів (решіток). В натурі вони - відсутні; в приміщені 22 вказано на креслені 2 припливні решітки; в приміщення 25 (зі сторони головного фасаду), проектом передбачено влаштування повітрозабірної решітки, в натурі її не має; в повітропроводі П1-1 проектними рішеннями передбачено влаштування 7 вентиляційних (круглих) решіток, змонтовано 6. При цьому місцеположення змонтованих решіток не відповідає проекту; на повітропроводі П2-1, додатково влаштовано повітропровід розміром 450x150 мм (район віконного прорізу); в приміщені 31 (кімната персоналу) на відмітці +3.000, проектом передбачено радіатор 500x500 мм. По факту встановлено 700x500 мм.
Сторони погодили строк для усунення недоліків до 04 серпня 2019 року включно.
26 грудня 2019 року укладено додаткову угоду до договору підряду №В/4 від 28 грудня 2018 року, згідно якої сторони погодили змінити порядок і строк здійснення замовником часткової оплати другого етапу робіт за договором, передбаченої абзацом 5 пункту 2.4.2 договору, встановивши, що така оплата у розмірі 27 800 (двадцять сім тисяч вісімсот) грн буде здійснена замовником в день підписання цієї додаткової угоди.
Сторони домовились, що сплата замовником коштів, передбачених п. 1 цієї додаткової угоди, не свідчить про прийняття замовником робіт чи про підтвердження ним відсутності будь-яких зауважень до виконаних підрядником робіт.
Також сторони дійшли згоди, що здійснення інших платежів, передбачених п. 2.4.2 договору, здійснюються у порядки та строки передбачені цим договором.
Сторони дійшли згоди також, щодо зміни процедури прийняття робіт та проведення випробування, у зв`язку з чим Розділ 7 договору погодились викласти у новій редакції.
Згідно п. 7.1.2. нової редакції Розділу 7 після завершення виконання другого етапу Комплексу робіт, улаштування підрядником всіх необхідних інженерних систем на об`єкті замовника, підрядник письмово повідомляє про це Замовника. Роботи за цим договором, виконані протягом другого етапу робіт, за умови відсутності зауважень замовника, приймаються останнім за якісними та кількісними показниками (обсяги робіт), про що сторони складають та підписують поточний акт приймання-передачі другого етапу робіт.
Згідно п. 7.3.2. цього розділу підрядник протягом зазначеного в акті виявлення недоліків строку усуває недоліки, про що письмово повідомляє замовника. Моментом 
                                                                       
початку відліку строку на усунення недоліків є підписання підрядником акту виявлених недоліків, якщо інше не передбачено у самому акті. Якщо акт виявлених недоліків було складено за участю незалежних експертів, відлік строку на усунення підрядником недоліків починається через 3 (три) дні з моменту направлення примірника акту на адресу підрядника.
Згідно п.7.3.3 у випадку якщо підрядник не усуне виявлених недоліків протягом строків, зазначених в акті виявлених недоліків, замовник має право на свій розсуд залучати для виконання цих робіт третіх осіб з покриттям витрат замовника на оплату їх робіт та послуг за рахунок підрядника. Замовник письмово повідомляє підрядника про залучення третіх осіб до усунення недоліків, про обсяг та вартість робіт, що їм доручаються, не менше ніж за 3 робочих дні до дати початку виконання робіт такими третіми особами. Якщо підрядник письмово не повідомить замовника про готовність усунення недоліків до початку виконання робіт третіми особами, він вважається таким, що погодив обсяг та вартість робіт, необхідних для усунення недоліків, які зазначені у повідомленні замовника. Якщо підрядник письмово повідомить замовника про готовність усунути недоліки, він зобов`язаний приступити до виконання робіт по усуненню недоліків до початку їх виконання третіми особами та завершити їх у строки, за які вони мали бути виконані третіми особами. Якщо підрядник не приступить до виконання таких робіт або не завершить їх в указаний строк, недоліки усуваються третіми особами за рахунок підрядника, який вважається таким, що погодив їх вартість та обсяг.
Згідно п. 7.7 договору після підписання сторонами поточного акту приймання передачі другого етапу робіт сторони проводять випробування всіх інженерних систем, улаштованих підрядником на об`єкті замовника, здійснюється тестовий запуск протягом періоду, тривалість якого є достатньою для випробування роботи таких інженерних систем під навантаженням.
26 грудня 2019 року підписано акт прийому-передачі грошових коштів, а саме часткової оплати другого етапу робіт відповідно до п.2.4.2. договору підряду та п. 1 Додаткової угоди від 26 грудня 2019 року, згідно якого підрядником отримано часткову оплату другого етапу робіт у розмірі 27 800грн.
Відмовляючи в задоволенні вимог первісного позову про стягнення штрафів, суд першої інстанції виходив із того, що правовідносини сторін щодо будівельних робіт на об`єкті, прийняття якості виконаних робіт, усунення їх недоліків тощо продовжилися та оформлювалися й після 15 та 30 травня 2019 року і тривали до 26 грудня 2019 року. 
Також  суд зазначив, що зі змісту складених актів про виявлені недоліки виконаних відповідачем робіт слідує, що вони стосувалися перевірки вже улаштованого інженерного обладнання та виявлення його невідповідностей проектній документації. Тобто виявлені недоліки стосувалися вже встановленого інженерного обладнання. Натомість будь-яких претензій та зауважень з-приводу порушення строків підрядних робіт до 15 травня 2019 року та/або улаштування інженерного обладнання не в повному обсязі, як про це йдеться в позові, вказані акти не містять. Доказів остаточного прийняття або неприйняття якості робіт після усунення недоліків суду не надано. 
Суд вважав, що посилання позивача на порушення підрядником строків, починаючи з травня 2019 року та в пізніше визначені сторонами строки, встановленим обставинам справи не відповідає.
Суд зауважив, що послідовна поведінка позивача в цій справі свідчить про те, що він не мав і тому не висував будь-яких письмових і документально підтверджених претензій відповідачу щодо прострочення виконання робіт із вимогою їх завершення та/або сплати передбачених договором штрафних санкцій. В цьому зв`язку підписані сторонами в липні та грудні 2019 року документи спростовують доводи позову щодо прострочення виконання робіт підрядником з травня 2019 року та підтверджують те, що правовідносини між сторонами трансформувалися і продовжилися до грудня 2019 року.
                                                                       
Рішення суду в частині відмови у задоволенні зустрічних позовних вимог не оскаржується, тому відповідно до положень частини 1 статті 367 ЦПК України апеляційний суд рішення суду в цій частині не переглядає.
Переглядаючи рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про наступне.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України).
Відповідно до статей 526, 530, 598, 599 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання припиняється частково або в повному обсязі на підставах, установлених договором або законом. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України).
Відповідно до статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Згідно зі статтею 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до статті 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Згідно із статтею 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, 
                                                                                  
які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.
За статтею 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.
Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною (частина четверта статті 882 ЦК України).
Колегія суддів зазначає, що зміст договору підряду визначають два пов`язаних між собою зустрічних зобов`язання: 1) зобов`язання, в якому виконавець має виконати певну роботу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) зобов`язання, в якому замовник має оплатити виконану роботу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.
У справі, яка переглядається, мова йде про невиконання підрядником зобов`язання з виконання певної роботи у погоджені сторонами строки.
Так, відповідно до частини першої статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
У статті 846 ЦК України зазначено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.
Суд першої інстанції встановив, що в договорі підряду сторони домовилися про те, що роботи мають бути виконані в два етапи: до 15 березня та до 15 травня 2019 року відповідно. 
За змістом статті 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для 
                                                                                  
усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.
Крім того, відповідно до статті 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до встановленого договором граничного терміну.
Наведеними нормами права передбачено способи захисту прав замовника внаслідок невиконання або неналежного виконання умов договору будівельного підряду, та ці способи не є взаємовиключними.
У пункті 8.4. Розділу 8 Договору підряду сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 10% від договірної ціни. Якщо виконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 20% від договірної ціни.
Згідно із статтею 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Отже, як законодавець, так і сторони у договорі чітко визначили, що за прострочення виконання робіт чи прострочення передачі результатів робіт підрядник несе відповідальність у вигляді неустойки (штрафу).
Подібні висновки сформульовані в постанові Верховного Суду від 15 травня 2023 року в справі № 352/371/21.
У справі, яка переглядається, матеріалами справи підтверджується, що передбачені договором підряду роботи у погоджений сторонами строк (до 15 травня 2019 року) завершені не були. Зокрема, підрядник запросив замовника на прийняття другого (фінального) етапу комплексу робіт лише 07 липня 2019 року, тобто на 53 дні пізніше запланованого раніше терміну.
З огляду на викладене, на переконання апеляційного суду, наявні формальні підстави для вирішення судом питання щодо можливості та доцільності покладення на підрядника передбаченого договором підряду виду цивільно-правової відповідальності, а саме штрафу, про який йде мова у пункті 8.4 Розділу 8 Договору.
Натомість суд першої інстанції, дійшовши висновку про дотримання відповідачем строків здачі робіт, виходив винятково з того, що після 15 травня 2019 року сторони продовжили договірні відносини шляхом підписання актів виявлених недоліків і додаткової угоди, вдавшись при цьому до оцінки обсягу і якості виконаних підрядником робіт та обумовлених договором особливостей процедури прийняття замовником таких робіт. Відтак місцевий суд помилково ототожнив надання підряднику строку для усунення допущених у роботі недоліків із продовженням визначеного договором терміну, до якого роботи мали бути завершені.
Колегія суддів зазначає, що при вирішенні питання щодо наявності підстав для покладення на підрядника передбаченої договором та статтею 883 ЦК України відповідальності, правове значення мають лише обставини своєчасного чи простроченого 
                                                                       
виконання підрядником свого зобов`язання або його невиконання взагалі в погоджені сторонами строки. 
При цьому обставини виконання підрядником свого зобов`язання поза межами обумовленого сторонами строку, виявлення замовником недоліків у виконаних роботах та подальші намагання сторін врегулювати розбіжності, які виникли, не мають правового значення для розгляду цієї справи, адже ключовим моментом є строк виконання зобов`язання за договором підряду, який у цій справі об`єктивно не був дотриманий.
Той факт, що виявлені замовником недоліки стосувалися вже встановленого інженерного обладнання, а не порушення строків його встановлення, про які замовник у своїх претензіях та відповідних актах не зазначав, не свідчить про те, що зобов`язання виконано підрядником у встановлений договором строк та, відповідно, не перешкоджає замовнику звертатися до суду за захистом своїх прав на підставі укладеного сторонами договору підряду.
Суд першої інстанції наведених обставин не врахував, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про не підтвердження матеріалами справи факту невиконання підрядником свого зобов`язання в установлений договором підряду строк.
Разом з цим, колегія суддів вважає, що обумовлена договором підряду неустойка не підлягає стягненню з відповідача з таких підстав.
Як у позовній заяві, так і в апеляційній скарзі ОСОБА_1 вважає, що сам факт здачі робіт поза межами узгодженого сторонами строку є автоматичною та безумовною підставою для застосування наслідків, передбачених пунктом 8.4 договору.
Колегія суддів з таким підходом не погоджується і зазначає, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (частина перша статті 549 ЦК України).
Тобто неустойка є своєрідним заходом впливу на боржника, яка з одного боку є заходом забезпечення виконання зобов`язання, а з іншого - штрафною санкцією, видом цивільно-правової юридичної відповідальності, яка має майновий характер.
За своїм визначенням цивільно-правова відповідальність є покладенням на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце і у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Такий висновок сформульований Верховним Судом у постанові від 30 жовтня 2019 року у справі № 756/2781/16.
Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.
Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша, друга статті 614 ЦК України).
У постанові Верховного Суду від 9 червня 2021 року у справі №712/5967/19 зазначено, що до правовідносин за договором підряду застосовуються положення частин п`ятої, шостої статті 10 Законом України «Про захист прав споживачів», за змістом яких у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено в годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня в розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Виконавець не несе відповідальності за 
                                                                                  
невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили.
У частинах першій, третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У суді першої інстанції відповідач посилався на те, що затримка у виконанні робіт за договором підряду виникла насамперед через те, що замовник постійно змінював проєктні рішення, що вимагало виконання більшого обсягу робіт, інших матеріалів і технологій, що безумовно мало наслідком збільшення витрат часу, необхідного для завершення повного комплексу необхідних робіт. Відповідач пояснив суду, що вказані обставини викликані тим, що об`єкт, на якому мали проводитися роботи, був недобудованим та за своєю суттю сам був на стадії проєкту.
Матеріали справи містять переписку сторін договору засобами електронного зв`язку, достовірність якої сторони підтвердили у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, в межах якої відповідач листом від 16 квітня 2019 року (тобто ще до настання крайнього строку виконання робіт за договором) повідомив позивача про необхідність переглянути строки виконання робіт у зв`язку зі зміною великої кількості проєктних рішень. До обставин, які унеможливлюють виконання робіт у раніше запланований термін, підрядник відніс:
- необхідність виконання технологічних проходів у бетонних стінах і перекриттях, які були наявні в проєкті, але відсутні по факту;
- зміна вентиляційних каналів (їх збільшення), що закривають вікна;
- переміщення каналів витяжки з даху на фасад та в подальшому в стіни, що мало наслідком збільшення їх кількості й об`єму необхідних робіт;
- переміщення вентиляційних каналів ПВУ з фасаду на дах;
- зміна розташування ПВУ в камері;
- зміна та переробка стійки газоходів від котлів;
- відсутність оздоблення підлоги в підвалі та котельні;
- зміна дати поставки котлів на більш пізній строк.
Посилався відповідач і на те, що замовник порушив п. 4 додатку №2 до договору №в/4 від 28 грудня 2018 року, самостійно придбавши обладнання (припливно-витяжні установки) і не надавши його до початку другого етапу робіт, що й спричинило затримку в його виконанні. Зазначав, що лише через місяць обумовленого строку, а саме 16 квітня 2019 року, що підтверджується актом-прийому передачі матеріалів, замовник надав йому відповідне обладнання, яке було заплановано в іншій специфікації та з іншими габаритами на початку робіт.
Наведені обставини не дають підстав для висновку, що затримка виконання робіт за договором підряду, а саме їх невиконання до 15 травня 2019 року, була спричинена саме діями (бездіяльністю) підрядника. Матеріалами справи об`єктивно підтверджується, що порушення строків викликане насамперед поведінкою замовника, а саме численними змінами проєктних рішень вже після початку робіт, які вимагали збільшення обсягу робіт, необхідних для реалізації задуму замовника, поставки інших матеріалів та застосування інших технологій, що безумовно мало наслідком збільшення затрат часу підрядника.
Крім того, незважаючи на те, що в силу приписів частини першої статті 839 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами і саме такий порядок виконання робіт погоджений сторонами в договорі підряду, позивач як замовник, змінивши в ході виконання робіт специфікації 
                                                                       
припливно-витяжних установок, самостійно їх придбав і передав підряднику за місяць до настання строку здачі робіт, чим спричинив затримку початку другого етапу робіт, який замість узгоджених двох місяців тепер мав бути виконаний протягом місяця.
            Апеляційний суд враховує, що в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представник позивача визнав, що внаслідок рішень замовника збільшувався об`єм робіт, який підлягав виконанню підрядником, проте наполягав на тому, що відповідач не заявляв про необхідність у зв`язку з цим продовжити строки виконання робіт. Між тим, наведені аргументи представника позивача спростовуються листом підрядника від 16 квітня 2019 року, про який йшлося вище і в якому відповідачем акцентовано на необхідності укладення додаткової угоди в частині продовження строків здачі робіт за договором, від укладення якої позивач відмовився.
            З огляду на викладене колегія суддів констатує відсутність підстав для покладення на відповідача відповідальності у вигляді штрафу, передбаченого статтею 883 ЦК України та пунктом 8.4 укладеного між сторонами договору.
            Додатково апеляційний суд зауважує, що за положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
            У постанові Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 911/2309/18 сформульовано висновок про те, що за загальним правилом неустойка (штраф, пеня) за порушення строків виконання підрядних робіт застосовується у разі прострочення підрядником виконання підрядних робіт в цілому, а не за прострочення у виконанні окремих етапів робіт, зокрема і тих, які стосуються виконання підрядником підготовчих робіт в межах основного зобов`язання, за відсутності прямої вказівки в умовах договору про можливість застосування неустойки щодо порушення строків виконання окремих етапів робіт.
Як уже зазначалося, у пункті 8.4. Розділу 8 Договору підряду сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 10% від договірної ціни. Якщо виконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 20% від договірної ціни.
У вказаному пункті, незважаючи на доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, не міститься розмежування того, що 10% штрафу сплачується за несвоєчасне виконання першого етапу робіт, а 20% - за несвоєчасне виконання другого етапу. Фактично договором передбачено, що в разі затримки виконання робіт (усього їх комплексу) принаймні на 10 днів (тобто до 25 травня 2019 року) підрядник сплачує штраф у розмірі 10 % договірної ціни, а якщо затримка триватиме до 30 травня 2019 року і далі - то в розмірі 20%. 
Відтак замовник у випадку наявності вини відповідача у несвоєчасному виконанні робіт за договором, має право вимагати стягнення з підрядника штрафу або в розмірі 10%, або 20% від договірної ціни - в залежності від строку затримки. 
Стягнення і 10%, і 20% штрафу, як того вимагав позивач у позовній заяві, є покладенням на підрядника подвійної відповідальності за одне і те ж правопорушення, що суперечить статті 61 Конституції України.
Відповідно до частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної 
                                                                       
та (або) резолютивної частин (частина четверта статті 376 ЦПК України).
Оскільки суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні первісного позову ОСОБА_1 , проте помилився щодо мотивів такої відмови, колегія суддів змінює рішення суду в частині вирішення первісного позову шляхом викладення його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.
Щодо розподілу судових витрат апеляційний суд зазначає таке.
Згідно з частиною першою статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Відповідно до частини третьої статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно з частиною четвертою статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Нормами статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Отже, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
За змістом частин першої, другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача - адвокат Купрієнко В. С. просив стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правничу допомогу в розмірі 19 000грн, з яких за підготовку адвокатом відзиву на апеляційну скаргу - 10 000грн та за участь адвоката в судових засіданнях у суді апеляційної інстанції 9 000грн.
До вказаного відзиву на апеляційну скаргу додано копію ордеру на надання правничої допомоги, договір від 22 серпня 2023 року про надання правничої (правової) допомоги, додаткова угода № 1 від 24 серпня 2023 року до вказаного договору та копія квитанції від 24 серпня 2023 року про сплату відповідачем адвокату 19 000грн.
Оскільки відповідачем понесено витрати на правничу допомогу, а позивачем їх розмір належним чином не спростований, колегія суддів констатує їх реальність та обґрунтованість.
Разом з цим, так як апеляційний суд дійшов висновку про часткове задоволення 
                                                                       
апеляційної скарги, то понесені відповідачем витрати на професійну правничу допомогу в силу приписів статті 141 ЦПК України також підлягають стягненню пропорційно задоволеним вимогам апеляційної скарги, а саме в розмірі 10 000грн.
Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд
 
    постановив:
 
апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Войцеховського Михайла Юрійовича задовольнити частково.
            Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року в частині вирішення первісного позову змінити, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови. 
            Стягнути з ОСОБА_1 , який проживає у АДРЕСА_2 ,  реєстраційний номер облікової картки платника податків  НОМЕР_1 , на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , який зареєстрований у АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків  НОМЕР_2 , витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000грн.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає, крім випадків, зазначених у п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.
Повний текст постанови складено 5 серпня 2025 року.

Суддя-доповідач                                                    І.М. Рейнарт

Судді                                                                      О.В. Борисова

                                                                                Г.М. Кирилюк