ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
04 серпня 2025 року           справа №200/270/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Гайдара А.В., Казначеєва Е.Г.,
розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 20 березня 2025 року у справі № 200/270/25 (головуючий суддя у І інстанції Абдукадирова К.Е.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

                                                ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 31.12.2024 № 2107 “Про порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та його покарання”;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 03.01.2025 № 3 о/с “По особовому складу”;
- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області з 04 січня 2025 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 всі види грошового забезпечення (в тому числі премія) за час вимушеного прогулу з дня звільнення;
- звернути до негайного виконання рішення суду у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді.
В обґрунтування позову зазначив, що підставою для звільнення позивача зі служби в поліції були висновки службового розслідування, в яких відповідач констатував допущення позивачем дисциплінарного проступку та не врахував фактичні обставини події.
Позивач не був ознайомлений з наказом № 1939 про призначення службового розслідування. 
Матеріали службового розслідування містять лише докази відмови позивача від виконання бойового завдання в обсягах, визначених у наказі № 21, проте відповідач не врахував, що неможливість позивача виконати наказ пов`язана з перебуванням його на стаціонарному лікуванні.
Дисциплінарною комісією під час складання та підписання висновку та начальником ГУНП в Донецькій області під час його затвердження, не враховано, що причиною відмови позивача від виконання бойового завдання є необхідність отримання ним медичної допомоги. 
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 20 березня 2025 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 31.12.2024 № 2107 “Про порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та його покарання”.
Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 03.01.2025 № 3 о/с “По особовому складу”.
Поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області з 04 січня 2025 року.
Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 04.01.2025 по 20.03.2025 в сумі 48 132,00 грн з відрахуванням з цієї суми обов`язкових податків і зборів.
Звернуто до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині сплати грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць.
Не погодившись з рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.
Обґрунтування апеляційної скарги.
В спірних правовідносинах йдеться не просто про дисциплінарне порушення, а про невиконання позивачем наказу про виконання бойового (спеціального) завдання у воєнний час. Безкарність за невиконання наказу про виконання бойового (спеціального) завдання у військовий час може призвести до зниження рівня дисципліни та підриву боєздатності поліцейських батальйону поліції особливого призначення.
ОСОБА_1 , усвідомлюючи важливість займаної посади, а також враховуючи добровільне бажання перейти на службу до підрозділу, який під час дії воєнного стану залучається до безпосередньої участі в бойових діях, маючи необхідні знання та навички, легковажно поставився до виконання своїх функціональних обов`язків в тяжкий для країни час, знехтував обов`язком мужньо служити народу України та довірою керівництва, що безумовно обтяжує його відповідальність.
Враховуючи встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення дисциплінарного проступку накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, особливо в умовах воєнного стану.
Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи. 
Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, однак суд першої інстанції листом повідомив, що всі документи у цій справі сформовано в електронному вигляді та експортовано в КП “Діловодство спеціалізованого суду”.
Верховний Суд листом від 19.08.2022 № 2097/0/2-22 на лист вх. № 1730/0/1-22 щодо надання Науково-консультативною радою при Верховному Суді висновку з питань, пов`язаних з електронним адміністративним судочинством повідомив, що підстав для звернення до НКР щодо надання вченими-членами НКР наукових висновків немає. Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).
Відповідно до листів Державної судової адміністрації України від 01.08.2018 № 15-14040/18, від 13.09.2018 № 15-17388/18 судами забезпечено сканування та експортування в підсистему “Електронний суд” матеріалів всіх судових справ, як перебували в провадженні суддів станом на 01.08.2018. Тобто вказана підсистема містить усі матеріали судової справи.
Отже, враховуючи зазначені листи, апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі “Електронний суд”.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.
Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.
Фактичні обставини справи.
ОСОБА_1 , наказом ГУНП в Донецькій області “По особовому складу” від 29.03.2019 № 126 о/с призначений дільничим офіцером поліції сектору дільничих офіцерів поліції відділу превенції Краматорського відділу поліції.
Наказом ГУНП в Донецькій області “По особовому складу” від 20.01.2021 № 41 о/с ОСОБА_1 призначений дільничим офіцером поліції сектору дільничих офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції.
Наказом ГУНП в Донецькій області “По особовому складу” від 19.09.2022 № 413 о/с ОСОБА_1 призначений старшим дільничим офіцером поліції сектору дільничих офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції.
Наказом ГУНП в Донецькій області “По особовому складу” від 18.06.2024 № 283 о/с ОСОБА_1 призначений інспектором взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління національної поліції в Донецькій області, з посадовим окладом 2400 гривень та установити надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40%, звільнивши його з посади старшого дільничого офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції превенції Краматорського районного управління поліції (за власною ініціативою). 
04.12.2024 наказом ГУНП в Донецькій області № 21 “Про виконання бойового (спеціального) завдання” вирішено:
1. Командиру роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 (0184443) у взаємодії з особовим складом 5 батальйону спеціального призначення 12 бригади спеціального призначення “ ІНФОРМАЦІЯ_1 ” Національної гвардії України в районі с. Леонідівка Бахмутського району Донецької області організувати та здійснювати бойове чергування особовим складом батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області, не допустити випадків самовільного залишення позиції, забезпечити своєчасне реагування на загрозу і зміни в оперативній обстановці, на позиції “СП ОРЛАНДО” за координатами системи MGRS (______);
2. 04.12.2024 на позиції “СП ОРЛАНДО”:
1) з 18 год. 00 хв. 04.12.2024 задіяти до бойового чергування, забезпечити перехід до оборони з повним виконанням заходів маскування, інженерного забезпечення, бойової охорони, недопущення виявлення особового складу аеророзвідкою противника, із використанням вибухових та невибухових загороджень з їх вогневим контролем, поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області:
- старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0128060), інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області;
2) поліцейському батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_2 :
- до 18 год. 00 хв. 04.12.2024 зайняти позицію “СП ОРЛАНДО” за координатами системи MGRS (______) в районі с. Леонідівка Бахмутського району Донецької області;
- обладнати вогневу позицію в інженерному відношенні, підготувати запасні та тимчасові вогневі позиції з урахуванням ведення вогню у сторону флангів і в тил;
- створити системи вогню, мінно-вибухових загороджень, протитанкової оборони, захисту від FPV-дронів, систему спостереження;
- провести заходи маскування позиції з урахуванням пори року та маскувальних властивостей місцевості, усунути демаскуючі ознаки вогневих позицій;
- своєчасно виявляти засоби повітряної розвідки ворога та знищувати їх, не допускати ведення противником повітряної розвідки;
- зосередити основні зусилля на недопущенні вклинення та прориву противника в районі оборони, стійкому утриманні зайнятих позицій;
- виявляти та знищувати противника наявними вогневими засобами, наносити йому максимальних втрат, не допускати просування противника у глибину оборони;
- забезпечити своєчасне реагування на загрози і зміни в оперативній обстановці;
- дотримуватись заходів безпеки під час виконання бойового завдання;
- не допускати самостійного відступу або відходу з позиції без дозволу командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області.
- висування на позицію здійснити в засобах індивідуального захисту, шоломі, бронежилеті, із штатною зброєю, засобами радіозв`язку, засобами тактичного обладнання, двома комплектами боєприпасів до штатної зброї, індивідуальною аптечкою, протигазом, запасом їжі (сухпай) та питної води з розрахунком на п`ять діб.
- виїзд на визначену позицію здійснити 04.12.2024 о 17 год. 00 хв. з вихідної точки “КАРАВАН” за координатами системи МОК8 () міста Костянтинівка Донецькій області на спеціальному броньованому автомобілі “Козак-5” бортовий номер 236.
12. Особовому складу батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області, залученому до виконання бойових (спеціальних) завдань та бойового чергування:
- бути готовим до виконання бойових завдань з моменту отримання даного наказу;
- обмежити коло осіб, ознайомлених з вимогами цього наказу;
- здійснювати ознайомлення із запланованими заходами бойових (спеціальних) завдань виключно виконавців завдань;
- заборонити надання інформації стороннім особам стосовно чисельних, часових, просторових показників та змісту поставлених бойових (спеціальних) завдань.
13. Порядок організації управління підрозділами батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області під час виконання бойових (спеціальних) завдань здійснювати з командного пункту, розташованого в місті Костянтинівка Донецької області.
ОСОБА_1 письмово на зворотній стороні наказу здійснив запис «Ознайомлений. Від наказу не відмовляюсь, але у зв`язку із станом здоров`я не можу виконати бойове завдання. Болі у спині так як маю протрузії, та на даний час потребую консультацію лікаря, так як німіють руки та сильний спинний біль».
04.12.2024 лікарем ОСОБА_4 складено консультативний висновок профілактичного огляду ОСОБА_1 , за висновком якого встановлено: Вертеброгенна торакалгія. (за даними МРТ ГВХ, ПКВХ – може виконувати бойове завдання).
04.12.2024 наказом ГУНП в Донецькій області № 1939 призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 .
Позивач ознайомлений із наказом № 1939 від 04.12.2024, що підтверджується його особистим підписом на пам`ятці (витяг з Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15.03.2018).
Наказом ГУНП в Донецькій області від 04.12.2024 № 581 о/с, відсторонено від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Відповідно до висновку службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 від 13.12.2024 дисциплінарна комісія вважала би:
- службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , закінчити;
- за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.п. 1, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію” в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно- правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, відносно інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0128060) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
У вказаному висновку службового розслідування зазначено, що під час службового розслідування була отримана інформації з бази Пенсійного фонду України “Портал електронних послуг” щодо перебування ОСОБА_2 на лікарняних, а саме: з 18.10.2021 по 22.10.2021, з 21.05.2024 по 25.05.2024, з 22.11.2024 по 01.12.2024 із діагнозом “Бронхіт”, з 04.12.2024 по теперішній час із діагнозом “Вертеброгенна люмбоішиалгія поперекового та грудного відділів, больовий, м`язово-тонічний синдроми”. Виходячи з вищенаведеного, комісія дійшла висновку, що ОСОБА_5 , свідомо, маючи при собі протоколи обстежень МРТ ПКВХ та ГВХ, з 06.08.2024 до 04.12.2024 не звертався до лікаря із проблемами зі спиною, а тільки після отримання бойового (спеціального) завдання задля уникнення його виконання почав скаржитись на свій стан здоров`я та проходити лікування, хоча планував звертатись до лікаря лише 06.12.2024.
Дисциплінарною комісією не встановлено обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність позивача.
Також у вказаному висновку службового розслідування вказано, що в діях інспектора взводу № 1 роти № 2 БПОП(с) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, однак відповідно до діючого законодавства України, надання оцінки діям працівників правоохоронних органів віднесено до компетенції Державного бюро розслідувань, у зв`язку з чим 04.12.2024 на адресу ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську, в порядку ст. 214 КПК України спрямовано повідомлення про виявлене кримінальне правопорушення.
Наведені факти поведінки ОСОБА_2 не сприяють формуванню позитивного іміджу серед поліцейських ГУНП в Донецькій області та, більш того, створюють серед них наслідки, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію поліцейських та Національної поліції в цілому.
Згідно з наказом ГУНП в Донецькій області від 31.12.2024 № 2107 “Про порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та його покарання” вирішено за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.п. 1, 4 ч. 3 ст, 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) у межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію” в частині неухильного дотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, стосовно інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0128060) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
У вказаному наказі, серед іншого, зазначено, що на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 04.12.2024 № 1939 дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, за результатами якого встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи в складі батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в області, відповідно до наказу БПОП(с) ГУНП в Донецькій області від 04.12.2024 № 21 з 18:00 04.12.2024 повинен був бути задіяним до бойового чергування на спостережному пункті “Орландо” поблизу н.п. Леонідівка Бахмутського району Донецької області задля забезпечення переходу до оборони з повним виконанням заходів маскування, інженерного забезпечення, бойової охорони, недопущення виявлення особового складу аеророзвідкою противника, з використанням вибухових загороджень з їх вогневим контролем. 04.12.2024 зазначений поліцейський, будучи належним чином ознайомленим з вищевказаним наказом, відмовився від його виконання, у зв`язку з незадовільним станом здоров`я, а саме болем у спині.
Наказом ГУНП в Донецькій області від 13.12.2024 № 596 о/с “Про допуск до виконання службових обов`язків” вирішено: з 13.12.2024 допустити до виконання службових обов`язків за займаною посадою інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0128060).
Наказом ГУНП в Донецькій області від 03.01.2025 № 3 о/с “По особовому складу” старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0128060) - інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області зі служби в поліції з 03 січня 2025 року за підпунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України “Про Національну поліцію” (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Підстава - наказ Головного управління Національної поліції в Донецької області від 31.12.2024 № 2107.
Відповідно до результатів огляду № 8524415 позивач, 04.12.2024 о 14:16 год. звернувся до ДУ “ТМО МВС України по Луганській області”, причина звернення: загальні: біль в поперековому відділі хребта, біль в грудному відділі хребта. Опорно-рухова система: обмеження рухів, біль в спині. Діагноз: Вертеброгенна люмбоішиалгія поперекового та грудного відділів, больовий, м`язово-тонічний синдроми. Рекомендації лікаря: стаціонарне лікування в терапевтичному відділенні.
Відповідно до виписки № 24/0255 із медичної картки стаціонарного хворого, сформованої ДУ “ТМО МВС України по Луганській області”, позивач у період з 04.12.2024 по 16.12.2024 перебував на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні з основним діагнозом “Вертеброгенна люмбоішіалгія праворуч, цервікобрахіалгія ліворуч, на тлі розповсюдженого остеохондрозу хребта, ускладненого спондилоартрозом, S-подібним скаліозом хребта. Протрузіями МХД Т2- 3, Т6-7, Т10-11, больовим, м`язово-тонічним, корінцевим сіндромами, статико-динамічними порушеннями хребта, ст. загострення”.
Також до суду надані відповідні консультативні висновки спеціалістів: лікаря-невропатолога від 10.12.2024 та лікаря-невролога від 17.12.2024.
Відповідно до виписки № 7681 із медичної картки стаціонарного хворого реабілітаційного відділення, сформованої КП “Міська лікарня № 3” Краматорської міськради позивач у період з 17.12.2024 по 31.12.2024 перебував на стаціонарному лікуванні у реабілітаційному відділенні з основним діагнозом “Хронічна вертеброгенна (остеохондрох, спондилоартроз, протрузії МХД С3-С7, екструзії МХД С4-С6 до 4,5 мм, відносним стенозом хребтового каналу, копмресією дурального мішку – МРТ 11.12.2024) цервікальна радикулопатія з больовим, м`язово-тонічним, корінцевим синдромами, тривале загострення. Грудо-поперековий остеохондроз, ускладнений спондилоартрозом, S-подібним сколіозом, статико-динамічними порушеннями.
Крім того, до суду надані:
- виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного)хворого № 3765 про перебування позивача з 08.08.2024 по 20.08.2024 на стаціонарному лікуванні ДУ “ТМО МВС України по м. Києву та Київській області”;
- протокол магнітно-резонансної томографії попереково-крижового відділу хребта від 06.08.2024;
- протокол магнітно-резонансної томографії грудного відділу хребта від 06.08.2024;
- магнітно-резонансна томографія шийного відділу хребта від 11.12.2024.
ГУ НП в Донецькій області надало до суду довідку Управління фінансового забезпечення бухгалтерського обліку ГУ НП в Донецькій області від 29.01.2025 № 51 про середній розмір грошового забезпечення за останні два місяці що передували звільненню ОСОБА_1 , в якій зазначено, що нарахування виплат за листопад 2024 року (30 діб) становить 30 380,84 грн. Нарахування виплат на грудень 2024 року (31 доба) становить 8766,77 грн. Зазначено, що середньомісячний розмір грошового забезпечення складає 19 573,81 грн (із розрахунку (30 380,84 грн + 8766,77 грн)/ 2 місяці); середньоденний розмір грошового забезпечення складає 641,76 грн (із розрахунку (30 380,84 грн + 8766,77 грн)/ (30 діб + 31 доба)).
Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що неможливість позивача 04.12.2024 прибути для виконання бойового завдання через подальшу госпіталізацію не є відмовою виконувати наказ, а відтак не є і дисциплінарним проступком в цілому.
Оцінка суду.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України від 02 липня 2015 року № 580-VIII “Про Національну поліцію” (далі - Закон № 580).
За приписами пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Згідно з частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною 2 цієї статті Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Пунктами 1, 2, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки та сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Як визначено пунктом 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, порушення якої інкриміновано позивачу, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України “Про Національну поліцію”, зобов`язує поліцейського: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
За змістом пункту 7 частини шостої статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський має право ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення.
Відповідно до статті 4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення. Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень. Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку. Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику. Віддавати (видавати) незаконний наказ або такий, що не пов`язаний із службовою діяльністю поліції або виходить за межі посадових (функціональних) обов`язків керівника, забороняється. Керівник відповідає за відданий (виданий) наказ, результати його виконання, відповідність його закону. Наказ, відданий (виданий) з порушенням вимог закону або з перевищенням повноважень, є недійсним та підлягає скасуванню прямим керівником.
Як визначено положеннями частин першої-другої, п`ятої-шостої статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу. Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом. Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Частиною першою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частиною 3 вказаної статті визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин першої-другої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. 
Згідно частин третьої-сьомої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
Законом України “Про внесення змін до законів України “Про Національну поліцію” та “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану” від 15 березня 2022 року № 2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V такого змісту: “Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану”. Вказані зміни набрали чинності 01 травня 2022 року.
Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Відповідно частин другої-третьої, п`ятої-шостої статті 26 Дисциплінарного статуту, службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа). Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією. Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування. За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.
Відповідно частини першої статті 27 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина перша статті 29 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.
Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання.
Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 23 листопада 2023 року у справі № 420/14443/22.
Згідно зі статтею 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь. Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків. У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини. У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації. Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею. У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.
У свою чергу, неврахування права особи на участь у процесі службового розслідування та прийняття рішення про застосування відповідачем дисциплінарного стягнення, не ознайомлення позивача з матеріалами службового розслідування не може бути самостійною правовою підставою для звільнення відповідача від дисциплінарної відповідальності за наявності обставин, які вказують на скоєння дисциплінарного проступку.
Такий висновок викладено Верховним Судом в постанові від 06.02.2020 по справі № 300/1406/19.
Як вже було визначено вище, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до пункту 2.1. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян № 455 від 13.11.2001, у разі захворювання чи травми на весь період тимчасової непрацездатності до відновлення працездатності або до встановлення групи інвалідності медико-соціальною експертною комісією (МСЕК) видається листок непрацездатності, що обраховується в календарних днях.
В той же час, пунктом 2 “Порядку організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього” затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 328 від 17.04.2019 визначено, що листок непрацездатності - оформлений і виданий в порядку, визначеному МОЗ, за погодженням з Мінсоцполітики та Фондом соціального страхування та зареєстрований за єдиним реєстраційним номером листка непрацездатності в Реєстрі документ, що засвідчує тимчасову втрату працездатності та є єдиною підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності, по вагітності та пологах.
Відповідно до виписки № 24/0255 із медичної картки стаціонарного хворого, сформованої ДУ “ТМО МВС України по Луганській області”, позивач у період з 04.12.2024 по 16.12.2024 перебував на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні з основним діагнозом “Вертеброгенна люмбоішіалгія праворуч, цервікобрахіалгія ліворуч, на тлі розповсюдженого остеохондрозу хребта, ускладненого спондилоартрозом, S-подібним скаліозом хребта. Протрузіями МХД Т2- 3, Т6-7, Т10-11, больовим, м`язово-тонічним, корінцевим сіндромами,статико-динамічними порушеннями хребта, ст. загострення”.
Між тим, в матеріалах службового розслідування відсутнє відображення обставин, що вказують на поважність неприбуття позивача для виконання бойового завдання з 18 год. 00 хв. 04.12.2024. Між тим, позивач після ознайомлення з наказом ГУНП в Донецькій області № 21 від 04.12.2024 повідомив про неможливість виконання бойового завдання у зв`язку зі станом здоров`я.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
За приписами пункту 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються (пункт 2 розділу ІV Порядку № 893).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (пункт 3 розділу ІV Порядку № 893).
Відповідно до пункту 13 розділу V Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Пунктами 2-5 розділу VІ Порядку № 893 установлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України “Про захист персональних даних”), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Поряд з цим, підпунктом 2 пункту 3 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення № 893) установлено, що член дисциплінарної комісії для з`ясування питань, пов`язаних зі службовим розслідуванням, із дотриманням чинного законодавства України відвідує органи, підрозділи, установи поліції або за погодженням з адміністрацією інші органи державної влади та місцевого самоврядування, підприємства, установи і організації незалежно від форм власності, отримує від їх працівників письмові або усні пояснення, документи та матеріали, що стосуються предмета службового розслідування.
У разі відмови поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, надати пояснення факт відмови фіксує шляхом складання акта, що підписують члени дисциплінарної комісії, присутні під час відмови, та особи, присутні під час відмови (підпункт 10 пункту 3 розділу ІІІ Положення № 893).
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Крім того, як вже було зазначено вище, дисциплінарним проступком визнається саме протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Разом з цим обставина, за якою позивачем нібито вчинений дисциплінарний проступок, а саме: погіршення фізичного стану, не вказує на достатність складу дисциплінарного проступку з боку саме наявності протиправної вини в діях або бездіяльності, а навпаки, взагалі виключає цю складову.
Таким чином, неможливість позивача 04.12.2024 прибути для виконання бойового завдання пов`язана з поважною причиною - подальшою госпіталізацію, тому не є відмовою виконувати наказ, а відтак не є і дисциплінарним проступком в цілому. 
З огляду на зазначене наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 31.12.2024 № 2107 “Про порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та його покарання” є протиправним та підлягає скасуванню.
Враховуючи, що наказ про визначення ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення є протиправним, скасуванню також підлягає наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 03.01.2025 № 3 о/с “По особовому складу”, яким саме і реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. 
Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України “Про запобігання корупції” іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Оскільки наказ про звільнення позивача є протиправним та підлягає скасуванню, тому ОСОБА_1 підлягає поновленню на службі в Національній поліції в Головному управлінні Національної поліції в Донецькій області на посаді інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області з 04 січня 2025 року (наступний після звільнення робочий день).
Відповідно до статті 27 Закону України “Про оплату праці” порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100.
Суд першої інстанції обґрунтовано, із застосуванням приписів Порядку № 100, стягнув з відповідача на користь позивача середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 04.01.2025 по 20.03.2025 в сумі 48 132,00 грн.
Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.
Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
З огляду на вищевикладене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.
Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки судове рішення в межах доводів апеляційної скарги є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції відсутні.
Відповідно до ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                 ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 20 березня 2025 року у справі № 200/270/25 – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 20 березня 2025 року у справі № 200/270/25 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її ухвалення 04 серпня 2025 року.
Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення в порядку, визначеному ст. 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 04 серпня 2025 року.

Головуючий суддя                                                            І.Д. Компанієць

Судді                                                                                А.В. Гайдар

                                                                                Е.Г. Казначеєв