УХВАЛА
 
28 липня 2025 року
м. Київ
 
справа № 471/462/22
провадження № 61-7938св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 17 травня 2023 року у справі
за позовом ОСОБА_1 до Братської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області про встановлення факту належності запису про право на земельну частку (пай) та визнання права на таку земельну частку (пай),
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Братської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області про встановлення факту належності запису про право на земельну частку (пай) та визнання права на таку земельну частку (пай).
 
Рішенням Братського районного суду Миколаївської області від 15 лютого 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Встановлено факт належності ОСОБА_1 запису під порядковим номером № 13 на ім`я « ОСОБА_2 » у списку членів Акціонерного товариства «Україна» до державного акта на право колективної власності на землю серії МК № 002, виданого 22 листопада 1995 року.
Визнано за ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) сільськогосподарського призначення розміром 9,14 в умовних кадастрових гектарах із не витребуваних земель сільськогосподарського призначення Вознесенського (колишня назва - Братського) району Миколаївської області.
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Постановою Миколаївського апеляційного суду від 17 травня 2023 року рішення Братського районного суду Миколаївської області від 15 лютого 
2023 року скасовано та ухвалено нове.
 
Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову до Братської селищної ради Миколаївської області про встановлення факту та визнання права
на земельну частку (пай).
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
29 травня 2023 року ОСОБА_1 , через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, подала до Верховного Суду касаційну скаргу 
на постанову Миколаївського апеляційного суду від 17 травня 2023 року 
у вказаній справі, у якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
03 липня 2023 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.
 
У липні 2023 року справа надійшла до Верховного Суду. 
 
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання 
про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
 
Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
За частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК Українирозгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК Українипередбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну 
від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам 
статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції 
не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).
 
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
 
Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.
 
За таких обставин розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними 
у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
 
З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі 
п`яти суддів.
 
Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до Братської селищної ради Вознесенського району Миколаївської області про встановлення факту належності запису про право на земельну частку (пай) та визнання права на таку земельну частку (пай), за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 17 травня 2023 рокупризначити до судового розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                      В. В. Сердюк
 
С. О. Карпенко
 
І. М. Фаловська