УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
 
06 серпня 2025 року
м. Київ
справа № 274/6922/19
провадження № 51-3023 впс 25
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:
головуючої                                          ОСОБА_1 ,
суддів                                                   ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання     ОСОБА_4 ,
 
розглянувши в судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 274/6922/19) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 Кримінального кодекс України (далі - КК), за  апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_6 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від  24 червня 2025 року, до іншого суду апеляційної інстанції, 
 
установив:
До Суду в порядку частини третьої статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Житомирського апеляційного суду про  направлення згаданого судового провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
Подання внесено у зв`язку з неможливістю утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаного кримінального провадження. 
Учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про час та  місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що  не  перешкоджає його розгляду. 
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені в поданні доводи та матеріали судового провадження, Суд дійшов висновку, що подання не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Положенням частини третьої статті 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Частиною першою статті 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у  кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Як убачається з наданих матеріалів, до Житомирського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли матеріали кримінального провадження  
за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 КК, за апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_6 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 24 червня 2025 року.
Згідно з даними, що містяться в судовому провадженні та відображені у протоколі щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями Житомирського апеляційного суду від 31 липня 2025 року, її розподіл не відбувся через відсутність необхідної кількості суддів для цього.
У поданні зазначено, що до складу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду входять чотири судді, а саме судді: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , інші сім суддів входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ.
Згідно з положеннями частини другої статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до пункту 7.14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Житомирському апеляційному суді, затвердженими рішеннями зборів суддів № 2 від 28 березня 2025 року, склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ кримінальних справ та кримінальних проваджень з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційною інстанцією, формується автоматичною системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення.
У виключних випадках, склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді- доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.
Перевіркою матеріалів судового провадження встановлено, що  судді ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 на стадії досудового розслідування брали участь у розгляді апеляційних скарг захисника ОСОБА_11 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на ухвали слідчих суддів Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 11 травня та 08 липня 2019 року в  кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 .
При цьому, суддя ОСОБА_7 , згідно наказів № 114-вт та № 384-в від 16 липня 2025 року перебуває у відпустці з 29 липня по12 вересня 2025 року. 
Таким чином, як зазначено в поданні, в Житомирському апеляційному суді неможливо сформувати склад суду для розгляду апеляційної скарги потерпілого ОСОБА_6 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 24 червня 2025 року.
Водночас, відпустка є лише тимчасовою перешкодою, а не юридичною підставою для визнання неможливості утворити склад суду. Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає можливості направлення справи до іншого суду виключно з огляду на тимчасову відсутність суддів у зв`язку з відпусткою.
З огляду на викладене, Суд вважає, що Житомирським апеляційним судом не вичерпані всі можливості щодо утворення нового складу колегії суддів для розгляду вказаної апеляційної скарги. Автор подання не обґрунтував, чому вищевказане кримінальне провадження не може бути розглянуте після повернення судді з відпуски в розумний строк.
До того ж, питання забезпечення належної організації роботи суду, в тому числі планування відпусток та оформлення резервного складу суддів є внутрішньою організаційною компетенцією суду апеляційної інстанції, а не підставою для передачі кримінального провадження до іншого суду.
Таким чином, наведених у поданні доводів недостатньо для висновку про об`єктивну та остаточну неможливість утворити склад суду в Житомирському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги потерпілого ОСОБА_6 . 
Керуючись статтею 34 Кримінального процесуального кодексу України, Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 274/6922/19) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 Кримінального кодекс України (далі - КК), за  апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_6 на вирок Корольовського районного суду м. Житомира від 24 червня 2025 року, до іншого суду апеляційної інстанції, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                  ОСОБА_3