П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/26508/24	

Перша інстанція: суддя Свида Л.І.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого   судді - Вербицької Н.В.,
                                           суддів – Джабурії О.В.,
- Кравченка К.В.,
при секретарі судового засідання Коблова А.О.,
за участю представника апелянта – адвоката Омельченка І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом  товариства з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД» до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови,
                                                  В С Т А Н О В И Л А :

30 вересня 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просило визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області від 19.07.2024 року №0017, якою до позивача застосовані фінансові санкції у вигляді штрафу в розмірі 30000 грн, передбачених статтею 20 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення». 
В обґрунтування позовних вимог зазначено про порушення порядку призначення та проведення перевірки в умовах воєнного стану. 
Щодо суті виявлених порушень, позивач їх заперечує та зазначає, що ним не розміщувалася інформація про тютюнові вироби та/або інформація з метою стимулювання продажу тютюнових виробів.
Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначаючи, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо позивача призначено за зверненням фізичної особи щодо порушення законодавства про заборону реклами тютюнових виробів та погоджений листом Держпродспоживслужби України, що спростовує доводи позивача про порушення порядку призначення та проведення контрольного заходу.
Під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) позивача встановлено факти розповсюдження реклами та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згорання, електронних сигарет. У даному випадку розміщення інформації про товари здійснювалося рекламними засобами з метою привернути увагу споживачів до такого товару. Зазначені засоби діють на підсвідомість споживача, що заборонено законом. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року у задоволені позову ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» відмовлено.
Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. Доводи апеляційної скарги за суттю та змістом відповідають змісту позовної заяви. 
Також апелянтом подано додаткові пояснення, відповідно до яких Міністерство охорони здоров`я України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я, а також у сфері попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
В аспекті наведеного позивач вважає, що оскільки МОЗ є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, саме вказаний орган наділений виключними повноваженнями щодо призначення позапланових перевірок, предметом яких є попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався.
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів зазначає наступне.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 24.06.29024 року до Держпродспоживслужби України надійшла скарга фізичної особи від 18.06.2024 року про те, що в магазині «GLO» за адресою: м. Львів, вул. Кульпарківська, 226-А, суб`єкт господарювання – ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» порушує норми Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» в частині здійснення забороненої реклами та стимулювання продажу тютюнових виробів з наданням фотофіксації порушень.
Держпродспоживслужба України листом на адресу Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області від 24.06.2024 року надала погодження відповідачу на проведення позапланового заходу державного контролю в частині додержання ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення за адресою: м. Львів, вул. Кульпарківська, 226-А.
Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області наказом від 09.07.2024 року №534-АГ призначено позапланову перевірку ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» за адресою: м. Львів, вул. Кульпарківська, 226-А в термін з 10.07.2024 року по 11.07.2024 року та видано направлення на проведення такої перевірки №427 від 09.07.2024 року.
Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області 10.07.2024 року проведена позапланова перевірка щодо дотримання ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» вимог законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, за результатами якої складений акт №0023.
Зазначеною перевіркою встановлено порушення позивачем абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: в місці здійснення реалізації на торговельному обладнанні чорного кольору розміщені макети пачок тютюнових стіків «KENT Viоlet mix for glo», «KENT Aquamarine mix for glo», та «KENT Scarlet mix for glo», за якими знаходиться фон, колір якого відмінний від кольору торговельного обладнання, а саме: рожевий, голубий та фіолетовий з використанням графічних зображень (вигнуті лінії, вогняні кулі) та підсвітки білого кольору по периметру; порушення абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16-1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: на торгівельній вітрині чорного кольору розміщена підставка з чорно-оранжевим жовтим фоном та косими лініями з написом «glo» та макетами трьох пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння «HYPER AIR» 2 шт. та «PRO SLIM» та зазначенням цін. В місці, де реалізується пристрій для споживання тютюнових виробів без їх згоряння розміщені 3 відео монітори, на яких транслюються відеоролики про сервіси від ТМ «glo» (чистка, доставка, підсвітка, тест-драйв, діагностика, ресайклинг, кастомізація, додаток «Мій glo ТМ», упаковка, гарантійний обмін); «glo HYPER PRO»; «побач те, чого не бачив раніше, інновації ззовні та всередині», реклама простору «О go», з написом: «наша продукція призначена для споживачів нікотину». Вказані монітори чорного кольору, на яких з певною періодичністю транслюються відеоролики та кольорові заставки з написом «glo HYPER PRO».
Керуюча магазином Гурніцька Д.О. зазначила в акті, що з його висновками не згодна, пояснення будуть надані окремо юридичною особою.
На підставі акту перевірки №0023 від 10.07.2024 року Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області постановою від 19.07.2024 року №0017 позивача, за порушення вимог ст. 16, 16-1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», керуючись ч. 3 ст. 7, ч. 5 ст. 20 цього Закону притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 30000 грн.
Вважаючи дану постанову протиправною, позивач звернувся до суду з позовом про її скасування.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваної постанови.
Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” від 05.04.2007 р. № 877-V .
Сфера дії Закону № 877-V визначена у статті 2, за приписами частин першої якої дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Частиною першою ст.4 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Приписами п.1, 2 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 р. № 667 (далі - Положення № 667) визначено, що Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування. Держпродспоживслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.
За пп.6 п.3 Положення № 667 до основних завдань Держпродспоживслужби віднесено здійснення в межах компетенції контролю за факторами середовища життєдіяльності людини, що мають шкідливий вплив на здоров`я населення.
Згідно п.7 Положення № 667 Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Отже, Головне управління Держпродспоживслужби у Львівській області як суб`єкт державного нагляду (контролю) наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд за діяльністю суб`єктів господарювання, в тому числі й позивача, з метою забезпечення сприятливого впливу навколишнього середовища на здоров`я населення.
В апеляційній скарзі позивач посилається на Положення про Міністерство охорони здоров`я України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 №267 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.01.2020 № 90), відповідно до якого Міністерство охорони здоров`я України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я, а також у сфері попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
В аспекті наведеного позивач вважає, що оскільки МОЗ є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, саме вказаний орган наділений виключними повноваженнями щодо призначення позапланових перевірок, предметом яких є попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
Колегія суддів відхиляє наведені доводи, оскільки вони суперечать п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 “Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану”, якою за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Враховуючи, що Держпродспоживслужба є центральним органом, що забезпечує формування державної політики у сфері контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, про що зазначалось раніше, та саме вона погодила наказ про проведення перевірки, судова колегія дійшла висновку про відсутність порушень при призначенні позапланового заходу ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД».
Той факт, що МОЗ є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я, а також у сфері попередження та зниження рівня вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, надало йому право здійснювати такі організаційні заходи, як затвердження Переліку підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану на підставі наказу від 17.03.2023 року №522 та визначення Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів як належного органу на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану з підстав, визначених Переліком.
Крім того, колегія суддів зазначає, що товариство з обмеженою відповідальністю «Комерс Стар» оскаржувало до Київського окружного адміністративного суду правомірність наказу Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2023 року № 522 саме з мотивів його суперечності постанові Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 року  у справі № 320/20647/24, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2024 року, у задоволенні позову відмовлено.
Ухвалою Верховного Суду від 14.01.2025 року подану товариством з обмеженою відповідальністю «Комерс Стар»  касаційну скаргу повернуто скаржнику.
Отже, рішенням суду, яке набрало законної сили встановлено правомірність наказу Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2023 року № 522 та дотримання МОЗ своїх повноважень при прийнятті вказаного наказу, зокрема урахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303.
Стосовно необхідності врахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 13 серпня 2020 року у справі №815/7159/16, від 30 вересня 2020 року у справі №300/775/19, від 19 січня 2023 року у справі №420/2004/22, від 13 червня 2023 року у справі №560/8064/22,  колегія суддів зазначає, що всі наведені судові рішення не є релевантними до спірних правовідносин, оскільки прийняті за іншого нормативного регулювання чи відмінних спірних правовідносин.
Крім того, позивач, зазначаючи про порушення порядку призначення контрольного заходу, вказує також на відсутність підстав для її призначення. 
Судова колегія, вважаючи такі доводи неспроможними, враховує, що п.2 постанови Кабінету Міністрів України № 303 дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану.
Пунктом 3 Переліку № 522 передбачено таку підставу для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стан, як звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Відтак, з аналізу вказаних норм вбачається, що для надання центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, дозволу на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану повинно бути звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, чи безпеці держави.
Відповідно до обставин даної справи, підставою для здійснення заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення відносно ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» стала скарга фізичної особи (містить клопотання про нерозголошення персональних даних) від 24.06.2024 року щодо порушення ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення. Предметом перевірки визначено дотримання вимог законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення з питань, викладених у зверненні від 24.06.2024 року, а саме: у місці торгівлі присутня заборонена реклама та стимулювання продажу тютюнових виробів, тобто дотримання вимог ст.ст.16, 16-1 Закону № 2899-IV. 
Наведене свідчить, що проведена відповідачем перевірка не суперечить постанові Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 року № 303, оскільки призначена за наявності підстави, визначеної в п.3 наказу № 522, а саме відповідного звернення фізичної особи, а також узгоджується із приписами абз.5 ч.1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", що свідчить про наявність підстав у відповідача для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) під час дії воєнного стану.
Щодо наявності виявленого у ході позапланового заходу порушення судова колегія зазначає наступне.
Основні принципи та напрями державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів, зниження рівня їх вживання серед населення, обмеження доступу до них дітей, охорони здоров`я населення від шкоди, що завдається їхньому здоров`ю внаслідок розвитку захворювань, інвалідності, а також смертності, спричинених курінням тютюнових виробів чи іншим способом їх вживання визначено Законом України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22.09.2005 р. № 2899-IV (далі - Закон № 2899-IV). 
Згідно приписів ст.1 Закону № 2899-IV тютюнові вироби - вироби, які можуть бути використані для вживання та до складу яких, навіть частково, входить тютюн, незалежно від того, чи є він генетично модифікований, чи ні. 
Положеннями ст.428 Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами від 21.03.2014 р. № 984_011 визначено, що Україна поступово наближує своє законодавство та практику до принципів acquis ЄС, зокрема у сфері інфекційних хвороб, служб крові, трансплантації тканин і клітин, а також тютюну. Перелік відповідних актів acquis ЄС визначено у Додатку XLІ до цієї Угоди.
Згідно Директиви 2014/40/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 03.04.2014 р. "Про наближення законів, правил та адміністративних положень держав-членів, що стосуються виробництва, презентації та продажу тютюну та супутніх товарів та скасування Директиви 2001/37/ЄС" розбіжності між національними законодавствами та практиками щодо реклами та спонсорства електронних сигарет є перешкодою для вільного руху товарів та свободи надання послуг та створюють значний ризик спотворення конкуренції. Без подальших дій на рівні Союзу такі розбіжності, ймовірно, зростатимуть найближчими роками, також з огляду на зростаючий ринок електронних сигарет та заправних контейнерів. Тому необхідно наблизити національні положення про рекламу та спонсорство таких виробів, що мають транскордонні наслідки, беручи за основу високий рівень охорони здоров`я людини. Електронні сигарети можуть стати містком на шляху до нікотинової залежності і, зрештою, до традиційного споживання тютюну, оскільки вони імітують і нормалізують процес куріння. З цієї причини доцільно застосувати обмежувальний підхід до реклами електронних сигарет та заправних контейнерів.
На виконання вимог вказаної Директиви Україною здійснюються заходи щодо регулювання певних продуктів, які пов`язані з тютюновими виробами. 
Приписами ст.1 Закону № 2899-IV визначено, що реклама і стимулювання продажу тютюну - будь-який вид передачі комерційної інформації, рекомендації або дії, метою, результатом або ймовірним результатом яких прямо чи опосередковано є стимулювання продажу тютюнових виробів або вживання тютюну. 
Відповідно до абз.1, 7 ч.1 ст.16-1 Закону № 2899-IV забороняються реклама та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому числі розміщення інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у місцях, у яких такі пристрої реалізуються чи надаються споживачеві, з використанням графічних зображень чи малюнків (крім знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються такі пристрої), кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання чи оформлення вітрини, рухомих світлових приладів, пристроїв для демонстрації відеороликів, а також розміщення поза межами місць реалізації пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння будь-якої інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння.
Аналізуючи наведені вище положення, колегія суддів доходить висновку, що абз.1, 7 ч.1 ст.16-1 Закону № 2899-IV встановлено заборону на здійснення будь-якого виду передачі комерційної інформації, рекомендації або дії щодо пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, метою, результатом або ймовірним результатом яких є пряме чи опосередковане стимулювання до їхнього продажу або вживання. 
Як наслідок, у разі передачі комерційної інформації, рекомендації або дії щодо пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, метою, результатом або ймовірним результатом яких є пряме чи опосередковане стимулювання до їхнього продажу або вживання, до суб`єкта господарювання застосовуються штрафні санкції. 
Відповідно до матеріалів даної справи, 24.06.29024 року до Держпродспоживслужби України надійшла скарга фізичної особи від 18.06.2024 року про те, що в магазині «GLO» за адресою: м. Львів, вул. Кульпарківська, 226-А, суб`єкт господарювання – ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» порушує норми Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» в частині здійснення забороненої реклами та стимулювання продажу тютюнових виробів з наданням фотофіксації порушень. 
В акті від 10.07.2024 року №  №0023 зазначено про порушення ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» абз.1, 7 ч.1 ст.16-1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: в місці здійснення реалізації на торговельному обладнанні чорного кольору розміщені макети пачок тютюнових стіків «KENT Viоlet mix for glo», «KENT Aquamarine mix for glo», та «KENT Scarlet mix for glo», за якими знаходиться фон, колір якого відмінний від кольору торговельного обладнання, а саме: рожевий, голубий та фіолетовий з використанням графічних зображень (вигнуті лінії, вогняні кулі) та підсвітки білого кольору по периметру; порушення абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16-1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: на торгівельній вітрині чорного кольору розміщена підставка з чорно-оранжевим жовтим фоном та косими лініями з написом «glo» та макетами трьох пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння «HYPER AIR» 2 шт. та «PRO SLIM» та зазначенням цін. В місці, де реалізується пристрій для споживання тютюнових виробів без їх згоряння розміщені 3 відео монітори, на яких транслюються відеоролики про сервіси від ТМ «glo» (чистка, доставка, підсвітка, тест-драйв, діагностика, ресайклинг, кастомізація, додаток «Мій glo ТМ», упаковка, гарантійний обмін); «glo HYPER PRO»; «побач те, чого не бачив раніше, інновації ззовні та всередині», реклама простору «О go», з написом: «наша продукція призначена для споживачів нікотину». Вказані монітори чорного кольору, на яких з певною періодичністю транслюються відеоролики та кольорові заставки з написом «glo HYPER PRO».
На підтвердження обставин вчинення позивачем правопорушення, відповідачем  надано до суду матеріали фотофіксації (а.с.104-109).
Відповідно до позиції позивача під заборону підпадає не розміщення самих виробів/пристроїв, а виключно розміщення інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згорання та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їхнього згорання у місцях, у яких такі пристрої реалізовуються чи надаються споживачу. В аспекті наведеного позивач стверджує, що далеко не будь-яка інформація розміщена в місці торгівлі є рекламою та стимулюванням продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згорання. Зокрема, сам товар, який реалізовується і міститься в місцях реалізації та містить на собі певні ідентифікуючі ознаки товару не може вважатися таким, що містить рекламу. Також зазначає, що розміщення інформації про пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння відповідає Закону України “Про рекламу”, Закону України “Про захист прав споживачів”" та Закону України “Про інформацію”. 
Колегія суді відхиляє наведені доводи, враховуючи наступне.
За приписами п.4 ч.1 Закону України "Про інформацію" від 02.10.1992 р. № 2657-XII (далі - Закон № 2657-XII) інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.
Згідно ст.14 Закону № 2657-XII, інформація про товар (роботу, послугу) - відомості та/або дані, які розкривають кількісні, якісні та інші характеристики товару (роботи, послуги). Інформація про вплив товару (роботи, послуги) на життя та здоров`я людини не може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом. Правовий режим інформації про товар (роботу, послугу) визначається законами України про захист прав споживачів, про рекламу, іншими законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Нормативно-правовим актом, який регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів є Закон України “Про захист прав споживачів” від 12.05.1991 р. № 1023-XII.
Відповідно до ч.1 ст.15 Закону № 1023-XII споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою. Інформація про продукцію повинна містити: 1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються; 3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання; 4) відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; 5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів; 6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; 6-1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров`ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї у відповідність, якщо законом чи відповідним технічним регламентом не встановлено інший порядок дій виробника (продавця) у таких випадках; 7) дату виготовлення; 8) відомості про умови зберігання; 9) гарантійні зобов`язання виробника (виконавця); 10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції; 11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій; 12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.
Крім того, ч.4 цієї статті визначає, що нормативно-правовими актами, в тому числі технічними регламентами, можуть бути встановлені додаткові вимоги до змісту інформації про продукцію. У разі якщо нормативно-правовими актами, у тому числі технічними регламентами, встановлено спеціальні вимоги до змісту інформації про певні види продукції, положення цієї частини застосовуються у частині, що не охоплюється такими спеціальними вимогами.
Засади рекламної діяльності в Україні, регулює відносини, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження та споживання реклами визначено у Законі України "Про рекламу" від 03.07.1996 р. № 270/96-ВР (далі - Закон № 270/96-ВР). 
Згідно п.15 ч.1 Закону № 270/96-ВР реклама - інформація про особу, ідею та/або товар, розповсюджена за грошову чи іншу винагороду або з метою самореклами в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена, щоб сформувати або підтримати у прямий (пряма реклама, телепродаж) або непрямий (спонсорство, розміщення товару (продакт-плейсмент) спосіб обізнаність споживачів реклами та їхній інтерес щодо таких особи, ідеї та/або товару; внутрішня реклама - реклама, що розміщується всередині будинків, споруд, у тому числі в кінотеатрах і театрах під час, до і після демонстрації кінофільмів та вистав, концертів, а також під час спортивних заходів та спортивних змагань, що проводяться у закритих приміщеннях, крім місць торгівлі (у тому числі буфетів, кіосків, яток), в яких може розміщуватися інформація про товари, що безпосередньо в цих місцях продаються.
За ч.1 ст.7 Закону № 270/96-ВР основними принципами реклами є: законність, точність, достовірність, використання форм та засобів, які не завдають споживачеві реклами шкоди. 
Пунктом 3 ч.1 ст.8 Закону № 270/96-ВР визначено, що у рекламі забороняється надавати відомості або закликати до дій, які можуть спричинити порушення законодавства, завдають чи можуть завдати шкоди здоров`ю або життю людини та/або довкіллю, а також спонукають до нехтування засобами безпеки. 
За приписами ч.7 цієї статті розміщення інформації про виробника товару та/або товар у місцях, в яких цей товар реалізується чи надається споживачам, у тому числі на елементах обладнання та/або оформлення місць торгівлі, а також безпосередньо на самому товарі та/або його упаковці не вважається рекламою. Не вважається рекламою показ інформації про виробника товару та/або товар у процесі оформлення споживачем придбання такого товару на веб-сайтах інтернет-магазинів у мережі Інтернет, через які цей товар реалізується чи надається споживачам.
Відповідно до ст.22 Закону № 270/96-ВР забороняється будь-яка реклама та стимулювання продажу тютюнових виробів, предметів, пов`язаних з їх вживанням, трав`яних виробів для куріння, електронних сигарет, заправних контейнерів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням, торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються тютюнові вироби, предмети, пов`язані з їх вживанням, трав`яні вироби для куріння, електронні сигарети, заправні контейнери, рідини, що використовуються в електронних сигаретах, пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням, у тому числі: засобами внутрішньої реклами.
У п.2.1 Рішення від 18.06.2020 р. № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зазначив, що принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): "закон пізніший має перевагу над давнішим" (lex posterior derogat priori) - "закон спеціальний має перевагу над загальним" (lex specialis derogat generali) - "закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим" (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість. 
Спеціальні вимоги до змісту та специфіки розміщення інформації про тютюнову продукцію та її реклами визначені в Законі України "Про заходи щодо попередження та зменшення тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення", відповідно до абз.1,7 ст.16-1 якого зазначено, що забороняються реклама та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, у тому числі: розміщення інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у місцях, у яких такі пристрої реалізуються чи надаються споживачеві, з використанням графічних зображень чи малюнків (крім знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються такі пристрої), кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання чи оформлення вітрини, рухомих світлових приладів, пристроїв для демонстрації відеороликів, а також розміщення поза межами місць реалізації пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння будь-якої інформації про виробника пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння та/або пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння. 
Позивачем розміщено на торговельному обладнанні чорного кольору макетів пачок тютюнових стіків «KENT Viоlet mix for glo», «KENT Aquamarine mix for glo», та «KENT Scarlet mix for glo», за якими знаходиться фон, колір якого відмінний від кольору торговельного обладнання, а саме: рожевий, голубий та фіолетовий з використанням графічних зображень (вигнуті лінії, водяні кулі) та підсвітки білого кольору по периметру. Також розміщення трьох відео моніторів, на яких транслюються відеоролики про сервіси від ТМ «glo» (чистка, доставка, підсвітка, тест-драйв, діагностика, ресайклинг, кастомізація, додаток «Мій glo ТМ», упаковка, гарантійний обмін); «glo HYPER PRO»; «побач те, чого не бачив раніше, інновації ззовні та всередині», реклама простору «О go», з написом: «наша продукція призначена для споживачів нікотину», на цих моніторах чорного кольору також з певною періодичністю транслюються відеоролики та кольорові заставки з написом «glo HYPER PRO» отже вказані об`єкти га графічні матеріали не можуть вважатись розміщенням інформації про товар у розумінні ч.1 ст.15 Закону України "Про захист прав споживачів", оскільки таке розміщення спрямоване на виділення конкретного товару над іншими, шляхом акцентування зорової уваги на рекламних зразках, що, на переконання колегії суддів, є прямим стимулюванням продажу тютюнових виробів й суперечить принципам та меті Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення".
Досліджуючи доводи позивача про порушення порядку накладення штрафних санкцій на суб`єкт господарювання,  колегія суддів відхиляє їх з огляду на те, що відповідно до абз.7 ч.4 ст.4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Так, відповідальність за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення передбачена ст.20 Закону № 2899-IV відповідно до абз.9 ч.2 якої за порушення норм цього Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, застосовує фінансові санкції до суб`єктів господарювання у порушення вимог статей 16, 16-1 чи 16-2 цього Закону - тридцять тисяч гривень, а в разі повторного протягом року вчинення таких порушень - п`ятдесят тисяч гривень за кожен факт реклами на окремому рекламному носії або кожний окремий захід з метою стимулювання продажу тютюнових виробів, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
У разі невиконання в добровільному порядку суб`єктами господарювання рішень (постанов) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, та його посадових осіб про накладення фінансових санкцій за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення примусове виконання таких рішень (постанов) здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), у порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".
Фінансові санкції, передбачені ч.2 цієї статті накладаються керівником, заступниками керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, а також іншими уповноваженими керівником посадовими особами цього органу після розгляду матеріалів, які засвідчують факт порушення.
Про вчинення правопорушення, зазначеного у ч.2 ст.20 Закону № 2899-IV уповноваженою особою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, складається акт, який разом з письмовим поясненням керівника відповідного суб`єкта господарювання та документами, що стосуються справи, протягом трьох днів надсилається посадовій особі, яка має право накладати фінансові санкції.
Рішення про накладення фінансових санкцій приймається протягом 10 днів після отримання документів, зазначених у ч.5 ст.20 Закону № 2899-IV. Рішення про накладення фінансових санкцій оформляється постановою, що надсилається суб`єкту господарювання, на якого накладено фінансові санкції, та банківській установі, в якій відкрито поточний рахунок цієї юридичної особи.
Оцінюючи викладені обставини у сукупності, судова колегія дійшла висновку про дотримання відповідачем процедури призначення та проведення перевірки, фактичну наявність самого порушення та вірність розрахунку розміру накладеного стягнення, тому оскаржувана постанова від 19.07.2024 року № 0017 є правомірною та скасуванню не підлягає.
Судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Підстав для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляційної скарги вважає такими, що висновків суду не спростовують.
Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 27 серпня 2024 року, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. "а"- "г" п.2 ч.5    ст.328 КАС України.
Керуючись ст. ст.    308,    310,    315,    316,    320,    322,    325,    328 КАС України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД»– залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року – залишити без змін. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення з підстав, передбачених статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст постановив складено та підписано колегією суддів 07.07.2025 року.

Головуючий:                                                                         Н.В.Вербицька

Суддя:                                                                         О.В.Джабурія

          Суддя:                                                                                  К.В.Кравченко