ПОСТАНОВА 
Іменем України

16 червня 2025 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 404/2459/21
провадження № 22-ц/4809/779/25 

       Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Мурашка С. І., 
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – ОСОБА_2 ,
розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2025 року у складі головуючого судді Іванової Н. Ю.

УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог, відзиву на позов, відповіді на відзив і рішення суду першої інстанції.
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, в якому просив стягнути з відповідачки на свою користь у відшкодування за заподіяну майнову шкоду 68 362 грн та судові витрати у справі.
В обґрунтування позовних вимог зазначав, що 09 березня 2021 року в квартирі АДРЕСА_1 , стався ймовірний вибух побутового газу, що можливо розцінити як загальновідомий факт та такий, що підтверджується, зокрема, актом про пожежу від 09 березня 2021 року Управління ДСНС України в Кіровоградській області.
Вказана квартира належить відповідачці на праві приватної власності, що підтверджується відомостями з реєстру прав власності на нерухоме майно.
Адреса зазначена у вказаному документі як « АДРЕСА_2 » і адреса квартири позивача, зазначена як « АДРЕСА_3 » є однією адресою, у зв`язку з перейменуванням.
Внаслідок цього вибуху було пошкоджено належне позивачу на праві особистої власності майно – автомобіль марки BMW Х5, реєстраційний номер НОМЕР_1 та автомобіль Renault Scenic, реєстраційний номер НОМЕР_2 (на дату пошкодження реєстраційний номер НОМЕР_3 ).
Вказані автомобілі на момент вибуху знаходились на паркуванні біля під`їзду будинку за цією адресою та були пошкоджені склом та уламками вікон з квартири відповідачки, що зруйнувалися внаслідок вибуху і впали на належні позивачу транспортні засоби.
Позивач вважає, що його права як власника вказаного майна були порушені неправомірною поведінкою відповідачки, що передбачає відповідний спосіб захисту суб`єкта цивільних прав.
Згідно звітів № 731 та № 732 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, вартість збитків заподіяна транспортному засобу BMW Х5 складає 28 203 грн, а транспортному засобу Renault Scenic – 40 159,40 грн відповідно. Загальна сума майнової шкоди складає 68 362 грн.
За наявною інформацією, відповідачка здавала квартиру іншим особам і саме недотримання особами, які винаймали це приміщення, правил користування газовими приладами, призвело до вибуху і наслідків, що настали.
ОСОБА_2 як власниця вказаної квартири є особою, яка користується послугами з газопостачання, тобто є споживачем даної послуги та має відповідні правовідносини з газопостачальною організацією.
Обставини, щодо заподіяння позивачу майнової шкоди, зокрема, підтверджуються висновками експерта, актом про пожежу, поясненнями свідків.

У відзиві на позов представник відповідачки просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказала, що обставини події по факту пожежі позивач описує суб`єктивно, дає хибні висновки, які не відповідають обставинам справи та не підтверджуються жодними доказами. Як вказує позивач, 09 березня 2021 року стався вибух побутового газу, що підтверджується актом про пожежу від 09 березня 2021 року, але насправді даний доказ не містить жодної інформації, що стався вибух побутового газу, даний акт про пожежу констатує виключно факт настання пожежі. Станом на день подачі відзиву відсутній будь який доказ про причини виникнення пожежі (експертне заключення). Зазначає, що для визначення причини виникнення пожежі необхідне проведення пожежно-технічної експертизи спеціальною установою або атестованим експертом. 
09 березня 2021 року о 19 год. 50 хв. в квартирі АДРЕСА_1 сталася пожежа, що підтверджується актом про пожежу. Цей акт констатує лише виникнення пожежі.
Позивач не вказує про факт, що ним особисто було подано заяву до Кропивницького відділу поліції ГУНП України в Кіровоградській області, на що йому було відмовлено у відкритті кримінальної справи та надано відповідь, що власник квартири ОСОБА_2 є постраждалою стороною. 
Оскільки відповідачка як власник квартири є постраждалою стороною, і з 10 червня 2018 року, і до цього часу не перебуває на території України, ОСОБА_3 (мати відповідачки) подала заяву на ОСОБА_4 до поліції щодо вчинення неправомірних дій внаслідок яких сталася пожежа в квартирі, яку він орендував та мешкав з 28 червня 2019 року на підставі договору найму.
Вважає, що дії ОСОБА_1 є протиправними, оскільки позивач припаркував свої автомобілі на прибудинковій території, де мав залишити свої автомобілі не більше 5 хвилин.
Позивачем не надано доказів, які підтверджують, що територія, де знаходились автомобілі в момент їх пошкодження 09 березня 2021 року є відведеною для стоянки автомобілів. Позивач, порушуючи правові норми, сам залишив належні йому на праві власності автомобілі у невстановленому для паркування місці.
ОСОБА_4 є особою, яка володіла та використовувала газову мережу на момент виникнення пожежі та протягом дії договору, сплачував рахунки за спожитий газ, правовою підставою такого використання є укладений договір найму. З актів про пожежу було зафіксовано, що орендарем вказаної квартири є ОСОБА_4 , який в момент пожежі знаходився саме у вказаній квартирі відповідно до договору найму, тому безпідставним є твердження позивача щодо наявності вини відповідачки, яка на момент пожежі перебувала поза межами країни і як наслідок безпідставним є позовна заява саме до неї (а.с.88-91 том 1).

У відповіді на відзив позивач зазначив, що в акті про пожежу в пункті «причина пожежі» чітко зазначено «вибух побутового газу», з позначкою «ймовірна» про що і вказано в позові.
Вказав, що доводи відповідачки не відповідають вимогам закону. Так, на думку ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відшукує будь-які аргументи, щоб уникнути відшкодування шкоди. Спроба звинуватити позивача у порушенні норм закону ніякого відношення до суті справи не має. 
Відсутність відповідачки на території України, на момент заподіяння шкоди позивачу, не має жодного значення для настання відповідних наслідків щодо її обов`язку, пов`язаного з відшкодуванням заподіяної шкоди. З метою перекладення відповідальності за заподіяну шкоду на іншу особу, відповідачка цитує різні пункти договору найму між особами, які регулюють відповідні обов`язки наймача, але не зазначають про відшкодування шкоди третім особам.
Позивач вказав, що позиція ОСОБА_2 , зазначена у відзиві на позовну заяву є повністю безпідставною, з невірним та можливо навмисним трактуванням та перекручуванням фактів, норм чинного законодавства, безумовно спрямована на уникнення від обов`язку відшкодування заподіяної шкоди (а.с.126-129).

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2025 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції посилався на те, що позивачем в ході розгляду справи не надано суду достатніх та переконливих доказів, які б свідчили про пошкодження його майна за викладених в позові обставин, а такожналежних доказів, які б вказували на протиправність дій та/або бездіяльність відповідачки, що призвело до пошкодження автомобілів позивача, не доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями (бездіяльністю) відповідачки та завданими збитками. Суд зазначив, що за результатами розгляду справи в межах заявлених позовних вимог, дотримуючись принципу змагальності та диспозитивності, дійшов висновку про відсутність законних підстав для стягнення із відповідачки на користь позивача майнової шкоди.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Баркар Владлен Люжгардович, подав до Кропивницького апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права ставить питання про скасування рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2025 року та ухвалення нового про задоволення позовних вимог.
Вказує, що чинним законодавством саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Так, відповідачка, як власник вказаної квартири є особою, яка користується послугами з газопостачання, тобто є споживачем даної послуги та має відповідні правовідносини з газопостачальною організацією.
Долучені до матеріалів справи копії договору найму та довіреність, якою ОСОБА_2 уповноважила ОСОБА_3 розпоряджатися належною їй квартирою, не засвідчені належним чином, оригінали таких документів судом не витребувані та не оглянуті.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.
У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідачки заперечив проти задоволення вимог апеляційної скарги. Зазначила, що що позивачем не підтверджено належним та достовірними доказами розмір матеріальної шкоди, що була спричинена саме внаслідок вибуху в квартирі.Так, на підтвердження розміру такої шкоди ОСОБА_1  надано тільки звіти про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортному засобу.В той же час, ці звіти не містять достовірну інформацію про те, що такі пошкодження були отримані автомобілем саме внаслідок вибуху, а не внаслідок інших ймовірних причин (механічних ударів внаслідок зіткнення автомобіля з іншим транспортним засобом чи предметом, отримання подряпин через необережне паркування, виникнення вм`ятин через падіння гілок з дерев, пошкодження скла дрібними камінцями, виникнення пошкоджень внаслідок умисних дій третіх осіб тощо).
На підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженнями автомобілів  та вибухом  у матеріалах справи мав бути висновок експерта. Відповідного клопотання про проведення судової експертизи позивачем не заявлено, та не було долучено до матеріалів справи висновку, підготовленого на його замовлення. 
За наявними в матеріалах справи доказами не підтверджено факт протиправності поведінки відповідачки, наприклад невиконання обов`язку щодо утримання у належному стані складових систем газопостачання, використання несправних газових приладів, недопущення до періодичного огляду газопостачальних систем відповідних уповноважених осіб або інше недотримання норм пожежної безпеки. Більш того, матеріалами справи взагалі не підтверджено той факт, що пожежа сталася саме через вибух побутового газу. Так, з акту про пожежу від 09 березня 2021 року встановлено, що 09 березня 2021 року о 19 год. 50 хв. (час орієнтований) сталася пожежа. Місцем виникнення пожежі є приміщення кухні. Причиною пожежі вказано ймовірність вибуху побутового газу.
Крім того, вказано, що позивачем не надано доказів, які підтверджують, що територія, де знаходилися його автомобілі в момент їх пошкодження 09 березня 2021 року, є відведеною для стоянки автомобілів, та що автомобіль знаходився у спеціально обладнаному місці для паркування автотранспорту. Відстань від стіни будинку до припаркованих біля під`їзду автомобілів є значно меншою, ніж 10 метрів, автомобілі знаходилися саме біля під`їзду на прибудинковій території, яка не є територією, відведеною для стоянки автомобілів, або спеціально обладнаним місцем для паркування транспортних засобів. Сам позивач та свідки вказують про те, що автомобіль був припаркований біля під`їзду будинку. Отже, позивач порушуючи правові норми сам залишив належні йому на право власності автомобілі у невстановленому для паркування автомобілів місці (а.с.84-90).

Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Згідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.
ОСОБА_1 на праві власності належать автомобілі BMW Х5, реєстраційний номер НОМЕР_1 та Renault Scenic, реєстраційний номер НОМЕР_2 (на дату пошкодження реєстраційний номер НОМЕР_3 ).
З акту про пожежу від 09 березня 2021 року, складеного комісією у складі головного інспектора Кропивницького МРВ УДСНС України у Кіровоградській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , слідчого відділу поліції ст. лейтенанта ОСОБА_7 , вбачається, що 09 березня 2021 року о 19 год. 50 хв. (час орієнтований) сталася пожежа у житловій квартирі АДРЕСА_4 , власником якої є ОСОБА_2 , орендар ОСОБА_4 . Місцем виникнення пожежі є приміщення кухні. Причиною пожежі вказано ймовірність вибуху побутового газу.
Згідно звіту про причину виникнення пожежі від 09 березня 2021 року, складеного державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки м. Кропивницький та Кропивницького району, зроблено висновок, що в даному випадку є підґрунтя (умови) для виникнення пожежі внаслідок вибуху. Для визначення остаточної причини виникнення пожежі необхідне проведення пожежно-технічної експертизи спеціалізованою установою або атестованим експертом (а.с.187-190 том 1).
Слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021121020000316 від 10 березня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України, за фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки. Досудовим розслідуванням було встановлено, що 09 березня 2021 року до чергової частини Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_5 , відбувся вибух газу. Виїздом СОГ на місце події інформація підтвердилась. В ході огляду місця події було виявлено порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки.
Відповідно до постанови про закриття кримінального провадження від 18 березня 2021 року, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021121020000316 від 10 березня 2021 року, розпочате за фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України закрито, в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Відповідно до довідки Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області «Про результати проведеної перевірки за повідомленням гр. ОСОБА_8 щодо пошкодження майна», зазначено, що 11 березня 2021 року до чергової частини Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло звернення гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_6 , про те, що 09 березня 2021 року близько о 22.50 внаслідок вибуху пошкоджено авто «Рено сценік», днз НОМЕР_3 та авто БМВ Х5, днз НОМЕР_1 . Вказану подію було зареєстровано до журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Кропивницького РУП за № 11365 від 11 березня 2021 року.
Зі змісту вказаної довідки установлено, що в ході проведення перевірки, згідно ст. 194 КК України, тобто «Умисне знищення або пошкодження чужого майна», а також враховуючи законодавчі критерії визначення значної шкоди, великого і особливого розміру у складах злочину проти власності, передбачено ст. 185-191, дійшли висновку, що майнова шкода в особливо великих розмірах у складі умисного знищення чи пошкодження майна матиме місце у разі, коли такими діями заподіяно майнову шкоду приблизно на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Зазначено, що у зв`язку з відсутністю даних, які б указували на наявність кримінального правопорушення, не неможливо, у зв`язку з цим, внести відповідну інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до відомостей з Реєстру прав власності на нерухоме майно, квартира за адресою: АДРЕСА_5 належить ОСОБА_2 .
Позивачем надано звіти № 732 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу та № 731 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, складених ФОП ОСОБА_9 . Відповідно до вказаних звітів, вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу Renault Scenic 1.6 МТ, реєстраційний номер НОМЕР_3 становить 40 159,42 грн. (включаючи ПДВ на запасні частини, матеріали фарбування), вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу BMW Х5, реєстраційний номер НОМЕР_1 становить 28 203 грн. (включаючи ПДВ на запасні частини, матеріали фарбування).
Згідно нотаріально посвідченої довіреності від 12 червня 2018 року, ОСОБА_2 уповноважила ОСОБА_3 розпоряджатися (продавати, закладати, обміняти, здавати в оренду за ціну та на умовах за її власним розсудом) належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 . Довіреність видана строком на три роки і дійсна до 12 червня 2021 року.
28 червня 2019 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір найму вищевказаної квартири на один рік.
У судовому засіданні свідок ОСОБА_10 пояснив, що має з позивачем дружні відносини та останній показував йому автомобіль Renault, машина була нова. В результаті вибуху було пошкоджено вказану машину. Автомобіль BMW також зазнав пошкодження.
Свідок ОСОБА_11 у судовому засіданні пояснила, що має дружні відносини з позивачем, за повідомленням останнього вона дізналась про придбання ним машини сірого кольору, в той же день почула вибух, внаслідок якого машина позивача, яка стояла під під`їздом стояла вся побита, в уламках.
Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.
Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
В силу вимог статті 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі факти:
а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.
б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України).
в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.
Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин).
Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Аналогічний правовий висновок також міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі № 6-183цс14 та постановах Верховного Суду: від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №203/2378/14-ц та від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції посилався на те, що позивачем не надано достатніх та переконливих доказів щодо пошкодження належного йому майна за викладених в позові обставин, не доведено протиправність дій та/або бездіяльність відповідачки, які призвели до пошкодження автомобілів, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між діями (бездіяльністю) та завданими збитками. 
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, та вважає безпідставними викладені в апеляційній скарзі доводи позивача, враховуючи таке.
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною шостою статті 81 ЦПК України встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Звертаючись до суду із цим позовом, позивач зазначав, що 09 березня 2021 року в належній на праві власності відповідачці квартирі АДРЕСА_1 , стався ймовірний вибух побутового газу, що підтверджується, зокрема, актом про пожежу від 09 березня 2021 року Управління ДСНС України в Кіровоградській області. 
Внаслідок вибуху було пошкоджено належне позивачу на праві особистої власності майно – автомобіль марки BMW Х5, реєстраційний номер НОМЕР_1 та автомобіль Renault Scenic, реєстраційний номер НОМЕР_2 (на дату пошкодження реєстраційний номер НОМЕР_3 ).
Вказані автомобілі на момент вибуху знаходились на паркуванні біля під`їзду будинку за вказаною адресою та були пошкоджені склом та уламками вікон з квартири відповідачки, які зруйнувалися внаслідок вибуху і впали на належні позивачу транспортні засоби.
Позивачем надано складені ФОП ОСОБА_9 звіти: № 732 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу та № 731 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу. 
Суд дослідив і належно оцінив надані сторонами докази.
Відповідно до складених ФОП ОСОБА_9 звітів, вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу Renault Scenic 1.6 МТ, реєстраційний номер НОМЕР_3 становить 40 159,42 грн (включаючи ПДВ на запасні частини, матеріали фарбування), вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу BMW Х5, реєстраційний номер НОМЕР_1 становить 28 203 грн (включаючи ПДВ на запасні частини, матеріали фарбування) (а.с.19-61).
Проте ці звіти не містять інформації щодо характеру і причин виникнення пошкоджень належних позивачу автомобілів, зокрема не зазначено, чи пов`язані вони з подіями, про які йдеться в акті про пожежу, яка сталася 09 березня 2021 року.
Під час розгляду справи в суді першої інстанції, слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021121020000316 від 10 березня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України, за фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки. Досудовим розслідуванням було встановлено, що 09 березня 2021 року до чергової частини Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_5 , відбувся вибух газу. Виїздом СОГ на місце події інформація підтвердилась. В ході огляду місця події було виявлено порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки.
Відповідно до постанови про закриття кримінального провадження від 18 березня 2021 року, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021121020000316 від 10 березня 2021 року, розпочате за фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України, закрито, в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Згідно довідки Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області «Про результати проведеної перевірки за повідомленням гр. ОСОБА_8 щодо пошкодження майна», зазначено, що 11 березня 2021 року до чергової частини Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло звернення гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_6 , про те, що 09 березня 2021 року близько о 22.50 внаслідок вибуху пошкоджено авто «Рено сценік», днз НОМЕР_3 та авто БМВ Х5, днз НОМЕР_1 . Вказану подію було зареєстровано до журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Кропивницького РУП за № 11365 від 11 березня 2021 року.
Зі змісту вказаної довідки установлено, що в ході проведення перевірки, згідно ст. 194 КК України, тобто «Умисне знищення або пошкодження чужого майна», а також враховуючи законодавчі критерії визначення значної шкоди, великого і особливого розміру у складах злочину проти власності, передбачено ст. 185-191, дійшли висновку, що майнова шкода в особливо великих розмірах у складі умисного знищення чи пошкодження майна матиме місце у разі, коли такими діями заподіяно майнову шкоду приблизно на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. У зв`язку з відсутністю даних, які б указували на наявність кримінального правопорушення, відсутня можливість для внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З акту про пожежу від 09 березня 2021 року, складеного комісією у складі головного інспектора Кропивницького МРВ УДСНС України у Кіровоградській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , слідчого відділу поліції ст. лейтенанта ОСОБА_7 , вбачається, що 09 березня 2021 року о 19 год. 50 хв. (час орієнтований) сталася пожежа у житловій квартирі АДРЕСА_4 , власником якої є ОСОБА_2 , орендар ОСОБА_4 . Місцем виникнення пожежі є приміщення кухні. Причиною пожежі вказано ймовірність вибуху побутового газу.
Згідно звіту про причину виникнення пожежі від 09 березня 2021 року, складеного державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки м. Кропивницький та Кропивницького району, зроблено висновок, що в даному випадку є підґрунтя (умови) для виникнення пожежі внаслідок вибуху. Для визначення остаточної причини виникнення пожежі необхідне проведення пожежно-технічної експертизи спеціалізованою установою або атестованим експертом (а.с.187-190 том 1).
Разом з тим, матеріали справи не містять даних про проведення пожежно-технічної експертизи спеціалізованою установою або атестованим експертом, висновками яких було б можливо встановити остаточну причину виникнення пожежі.
Відтак відсутні підстави вважати, що наявний причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
Крім того, позивач не довів належними та допустимими доказами про наявність заподіяння йому шкоди. Так як звітами про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортних засобів встановлено вартість збитків, однак не зазначено причину настання таких збитків.
Матеріали справи також не містять доказів встановлення компетентними органами поліції обставин пошкодження автомобілів ОСОБА_1 , причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженням автомобілів та вибухом.
Відтак, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про недоведеність позовних вимог та відсутність підстав для стягнення з відповідачки на користь позивача майнової шкоди.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права.
Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Виходячи з викладеного, судом першої інстанції правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює, повно і всебічно досліджено матеріали справи та надано належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, не порушено норми процесуального права.
З підстав, передбачених статтею ст. 375 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Оскільки оскаржене судове рішення залишене без змін, а апеляційна скарга без задоволення, підстави для розподілу судових витрат, передбачені ст. 141 ЦПК – відсутні.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 384 ЦПК України ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Баркар Владлен Людгардович, залишити без задоволення.
Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до вимог статті 389 ЦПК України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.
Повна постанова складена 16.06.2025.

Судді                                                           
С. М. Єгорова

О. Л. Карпенко

С. І. Мурашко