П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

10 червня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/2602/23	

 	Головуючий в 1 інстанції: Юхтенко Л.Р.                                  Дата і місце ухвалення: 26.09.2023р., м. Одеса                                   	
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі:
головуючого  –   Ступакової І.Г.
суддів             –    Бітова А.І.
–          Лук`янчук О.В.
          при секретарі  –  Гудзікевич Я.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за        апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И Л А :

В лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Одеській області від 04 січня 2023 року №15 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб Березівського РВП ГУНП в Одеській області», поновлення на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з 04.01.2023р. по день фактичного виконання рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 24.12.2022р. він прибув до Березівського РВП ГУНП в Одеській області з метою повідомлення керівника відділу поліції про неможливість виконання службових обов`язків, у зв`язку з сімейними обставинами. Однак, керівництво звинуватило позивача, що він нібито перебуває на службі в стані алкогольного сп`яніння, що й стало підставою для початку проведення службового розслідування. За наслідками проведеного службового розслідування ГУНП в Одеській області прийняло спірний наказ від 04.01.2023р. №15 про застосування до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Такий наказ ОСОБА_1 вважає незаконним та зазначав, що відповідач не провів належного об`єктивного службового розслідування, зокрема, не врахував, що поліцейський 24.12.2022р. фактично не працював та не виконував свої обов`язки на території Березівського району. При проведенні службового розслідування дисциплінарна комісія не з`ясувала точне місце перебування позивача, обставини, характер і зміст його дій, як поліцейського, щодо його нібито знаходження у той день на роботі у стані алкогольного сп`яніння, та яку конкретну дію він вчиняв, обстановку подій у такому стані. Службове розслідування проведено поверхнево, без врахування всіх обставин, з порушенням процедури його проведення, а найсуворіше дисциплінарне стягнення застосовано необґрунтовано та невиправдано. За таких обставин, за твердженнями позивача, спірний наказ підлягає скасуванню з поновленням ОСОБА_1 на посаді, з якої його незаконно звільнено, та з виплатою на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а також на не повне з`ясування судом обставин справи, просить скасувати рішення від 26.09.2023р. з ухваленням по справі нового судового рішення - про задоволення його позову у повному обсязі.
В своїй скарзі апелянт зазначає, що в матеріалах службового розслідування, за результатами якого був прийнятий спірний наказ ГУНП в Одеській області від 04.01.2023р. №15, немає належних та допустимих доказів перебування старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_1 24.12.2022р. на службі у стані алкогольного сп`яніння. При цьому, саме обставини наявності або відсутності стану алкогольного сп`яніння позивача під час перебування його на службі є вирішальними при наданні правової оцінки правомірності оскаржуваного наказу. 
Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що в акт медичного огляду від 24 грудня 2022 року №9, який враховано судом першої інстанції в якості доказу перебування 24.12.2022р. ОСОБА_1  у стані алкогольного сп`яніння, не було внесено відомостей про модель, серійний номер застосованого технічного засобу «Алкофор», дату його останньої повірки, що не надає можливості встановити, який насправді засіб використовувався, його дійсний технічний стан та відповідність наданого сертифікату налаштування. До того ж, в акті огляду зазначено, що у ОСОБА_1 було відібрано кров, проте результатів її дослідження немає і заключний діагноз було сформовано без врахування цього лабораторного дослідження. Вказане є порушенням приписів п.15 розділу ІІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09 листопада 2015 року №1452/735, яким передбачено встановлення діагнозу за результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями. 
Щодо результатів дослідження спеціальним технічним засобом «Драгер», то апелянт зазначає, що його проводила заінтересована особа – співробітник ГУНП в Одеській області. При цьому, наступні перевірки, що відбулися через 4 хвилини за допомогою іншого спеціального технічного засобу, надали вдвічі менші показники, що очевидно ставить під сумнів результати такого дослідження. 
ГУНП в Одеській області подало письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції – без змін. Відповідач зазначає, що доводи апелянта щодо належності спеціальних технічних засобів, за допомогою яких здійснювався огляд на стан алкогольного сп`яніння, не підлягають врахуванню, оскільки в матеріалах справи наявні сертифікати про налаштування та повірку обох технічних приладів. Факт зацікавленості працівників поліції в отриманні певного результату є особистою думкою апелянта, яка не відповідає дійсності, оскільки жодним доказом не доведено факту втручання в роботу технічних приладів. Критерій дозволеного вмісту алкоголю в організмі людини 0,20 проміле застосовується саме до водіїв транспортних засобів. Натомість, у даному випадку йдеться мова про поліцейського, який уповноважений на застосування заходів фізичного впливу, спеціальних засобів та вогнепальної зброї. А відтак, поліцейський взагалі не може бути в будь-якому ступені алкогольного сп`яніння, тому що це безпосередньо впливає на процедуру оцінки обстановки, яка склалася, та може призвести до перевищення службових повноважень, травматизму та смерті громадян або інших поліцейських. 
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18.01.2024р. апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, скасовано рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2023р. та ухвалено по справі нове судове рішення – про задоволення позову ОСОБА_1 .
Постановою Верховного Суду від 08.05.2025р. зазначену постанову суду апеляційної інстанції скасовано та направлено справу №420/2602/23 до П`ятого апеляційного адміністративного суду на новий розгляд.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, апелянта  та представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, врахувавши висновки Верховного Суду, наведені у постанові від 08.05.2025р., колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що капітан поліції ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУ НП в Одеській області. На вказану посаду позивача призначено наказом ГУНП в Одеській області від 05.02.2021р. №156 о/с.
Доповідною запискою начальника Управління головної інспекції ГУ НП в Одеській області від 24.12.2022р. повідомлено начальника ГУНП в Одеській області про надходження з Березівського РВП ГУНП в Одеській області інформації про перебування на службі старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУ НП в Одеській області ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, тремтіння пальців рук).
Наказом ГУНП в Одеській області від 26.12.2022р. №2484 за вказаним фактом призначено службове розслідування у формі письмового провадження.
За результатами службового розслідування складено висновок від 03.01.2023р., яким встановлено порушення старшим оперуповноваженим відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУ НП в Одеській області ОСОБА_1 службової дисципліни, що виявилося в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII, пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, Присяги поліцейського, пунктів 2.1, 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в Одеській області від 01 лютого 2021 року №177, пункту 5 посадової інструкції від 08 лютого 2022 року №62/1370, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, вчиненні дій, які підірвають авторитет Національної поліції України, не сприянні керівникові в дотриманні службової дисципліни, перебуванні на службі у нетверезому стані, у самоусуненні від належного виконання своїх службових обов`язків, зокрема в частині не виконання зобов`язань: не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання поліцейського; дотримуватись службової дисципліни, внутрішнього розпорядку діяльності поліцейського, ужиття заходів щодо недопущення надзвичайних подій.
Рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції
Зокрема, у висновку службового розслідування зазначено, що 24.12.2022р. о 10:30 год. у приміщенні Березівського РВП ГУНП заступником начальника цього ж підрозділу поліції, полковником поліції Марчуком В.М. було виявлено капітана поліції ОСОБА_1 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що останній погодився, поїхавши до Березівської центральної міської лікарні. Вже в приміщенні Березівської ЦМЛ ОСОБА_1 запропоновано пройти тест за допомогою спеціального технічного засобу «Драгер». Результат о 13:09 год. складав 0,41 проміле. 
Проте, ОСОБА_1 бажав додатково пройти медичне обстеження в лікарні. За результатами медичного огляду складено акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських засобів, що знижують увагу та швидкість реакції, від 24.12.2022р. №9 про перебування капітана поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння, алкотестер «Алкофор» станом на 13:14 год. показав 0,23 проміле алкоголю в крові.
Згідно стройової записки Березівського РВП ГУНП станом на 24.12.2022р. капітан поліції ОСОБА_1 перебував на службі.
Відповідно до службової документації, наданої Березівським РВП ГУНП, з капітаном поліції ОСОБА_1 були проведенні заняття зі службової підготовки і ознайомлення останнього з нормативно-розпорядчими документами, які регламентують діяльність поліції.
Разом з тим, встановлено, що наказом Березівського РВП ГУНП від 30.12.2022р. №533 за порушення службової дисципліни, що виразилося у не повідомленні про дорожньо-транспортну пригоду 23.12.2022р., свідком якої він став, за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», старшому оперуповноваженому СКП Березівського РВП ГУНП капітану поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану.
Опитаний під час службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 у своєму письмовому поясненні зазначив, що 23.12.2022р. після 20:30 год. він вживав алкогольні напої, зокрема, горілку за місцем мешкання свого товариша. В подальшому о 22:05 год. за капітаном поліції ОСОБА_1 на автомобілі «Хонда Акорд» приїхав його батько, після чого останні поїхали до місця свого мешкання. Рухаючись дорогою, в автомобілі виникла технічна несправність, внаслідок чого транспортний засіб різко змінив напрямок руху та виїхав на бордюр, отримавши механічні пошкодження. Повідомити про дорожньо-транспортну пригоду на спеціальну лінію « 102» капітан поліції ОСОБА_1 не зміг, так як на той час, нібито, був відсутній мобільний зв`язок. У подальшому останній пішов до Березівського РВП ГУНП щоб повідомити про вказану подію. Через деякий час, повернувшись на місце ДТП, капітан поліції ОСОБА_1 побачив працівників поліції. Стосовно його батька за фактом ДТП було складено адміністративний протокол за статтею 124 КУпАП, після чого учасники події поїхали додому. 24.12.2022р. о 08:40 год. капітан поліції ОСОБА_1 прибув до Березівського РВП ГУНП на своє робоче місце. Цього ж дня у приміщенні вказаного підрозділу поліції підполковник поліції ОСОБА_2 підійшов до капітана поліції ОСОБА_1 та повідомив, що від останнього чути запах етилового спирту. Капітан поліції ОСОБА_1 заперечив вказаний факт, однак згадав, що вранці перед роботою він випив заспокійливий засіб «Корвалол» на основі етилового спирту, так як не міг заспокоїтися з приводу ДТП за участю свого батька. Після зауваження підполковника поліції ОСОБА_2 , капітан поліції ОСОБА_1 розхвилювався та повідомив, що йому потрібно вжити заспокійливий препарат. Після цього капітану поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що останній погодився. У подальшому підполковником поліції ОСОБА_2 спільно із капітаном поліції ОСОБА_3 було доставлено капітана поліції ОСОБА_1 до Березівської ЦМЛ, де останньому було виміряно тиск та запропоновано пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер», однак потрібно було деякий час зачекати коли привезуть до лікарні зазначений прилад. Надалі до Березівської ЦМЛ прибули працівники СРПП Березівського РВП ГУНП з алкотестером «Драгер», які запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, на що він погодився. Результат - 0,41 проміле. З цього приводу капітан поліції ОСОБА_1 був дуже здивований, тому забажав додатково пройти тестування алкотестером медичних працівників «Алкофор», результат якого склав 0,21 проміле. Після цього капітан поліції ОСОБА_1 , не погодившись із результатом, так як на його думку не перебував в стані алкогольного сп`яніння, додатково здав кров та сечу для медичного освідування. Надалі капітан поліції ОСОБА_1 повернувся до приміщення Березівського РВП, де ніс службу до кінця робочого дня.
На підставі проведеного аналізу наявних відеофайлів встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 у приміщенні Березівської центральної міської лікарні перебував у алкогольному сп`янінні, при цьому останній намагався вжити заходів для зниження результатів алкотестеру з метою уникнення відповідальності, зокрема можливим полосканням ротової порожнини між повторними спробами пройти тестування на стан алкогольного сп`яніння. 
З урахуванням викладеного, капітан поліції ОСОБА_1 своїми діями, пов`язаними з перебуванням на службі у нетверезому стані та вчиненні дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, дискредитував звання поліцейського.
Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією обставин, які пом`якшують відповідальність капітана поліції ОСОБА_1 , не встановлено. Однак, обставинами, що обтяжують відповідальність старшого капітана поліції ОСОБА_1 , є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення та у стані алкогольного сп`яніння.
Наказом ГУНП в Одеській області від 04.01.2023р. №15, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги поліцейського, пункту 5 Посадової інструкції від 08 лютого 2022 року №62/1370, пунктів 2.1, 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУ НП в Одеській області від 01 лютого 2021 року №177, до капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського РВП ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП в Одеській області від 12.01.2023р. №24о/с «По особовому складу» позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII з 13 січня 2023 року. Підстава: наказ ГУНП в Одеській області від 04.01.2023р. №15. 
Не погоджуючись з правомірністю наказу ГУНП в Одеській області від 04 січня 2023 року №15 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб Березівського РВП ГУНП в Одеській області» та, як наслідок, із законністю його звільнення з займаної посади, ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду. 
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову ОСОБА_1 , дійшов висновку, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджується факт порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у перебуванні його на службі в стані алкогольного сп`яніння. Зокрема, за висновками суду, про це свідчить заключний діагноз (за результатами огляду та тестів) акту медичного огляду від 24 грудня 2022 року №9. Суд зазначив, що під час дії воєнного стану до працівника поліції висунуті більш жорсткі вимоги щодо дотримання службової дисципліни та безпосередньо здійснення своєї службової діяльності. Суд визнав обґрунтованими висновки ГУНП в Одеській області, що перебування поліцейського на службі в стані алкогольного сп`яніння є грубим порушенням службової дисципліни та достатньою підставою для застосування до капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. За висновками суду, вчинений позивачем проступок під час дії воєнного стану на території України, з урахуванням особливостей проходження служби, несумісний з високим званням поліцейського. У підсумку суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач довів як наявність правових підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, так і співмірність застосованого до нього дисциплінарного стягнення.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015р. №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
За правилами статті 24 Закону №580-VIII виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.
У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони покладено на органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.
Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Пунктами 8, 14 частини першої статті 22 Закону №580-VIII передбачено, що керівник поліції: скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів поліції; приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частинами першою, другою, третьою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Верховний Суд у постанові від 14 квітня 2021 року по справі №320/3085/20 зазначив, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Порушення моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постановах від 14.03.2023р. по справі №320/1206/21, від 10.04.2023р. по справі №520/5143/21.
Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органу поліції.
Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016р. №1179 (далі - Правила №1179) поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Відповідно до розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (абз. 2 п. 1); професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами (абз 3 п.1);
В п.2 розділу ІІ Правил №1179 зазначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці (абз. 7).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).
Пунктом 1 Розділу V Порядку №893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
В п.4 Розділу V Порядку №893 зазначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно п.7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
В п. 2 Розділу VІ Порядку №893 зазначено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. (п. 1 Розділу VІІ Порядку № 893).
Положеннями ст.77 Закону №580-VIII визначено вичерпний перелік підстав для звільнення поліцейського. Так, п.6 ч.1 вказаної статті визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Аналізуючи вищенаведені положення законодавства в їх сукупності колегія суддів звертає увагу, що притягненню поліцейського до відповідальності передує проведення службового розслідування на підставі своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях. 
Спірні правовідносини в справі зумовлені застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за порушення пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, пунктів 1, 5, 6, 8, 13, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу другого пункту 1 та абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги поліцейського, пунктів 2.1, 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом ГУ НП в Одеській області від 01 лютого 2021 року №177, пункту 5 Посадової інструкції від 08 лютого 2022 року №62/1370, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, вчиненні дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, не сприянні керівникові в дотриманні службової дисципліни, перебуванні на службі у нетверезому стані, у самоусуненні від належного виконання своїх службових обов`язків, зокрема в частині не виконання зобов`язань: не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання поліцейського; дотримуватись службової дисципліни, внутрішнього розпорядку діяльності поліцейського, ужиття заходів щодо недопущення надзвичайних подій.
Як вже зазначалося колегією суддів, за змістом висновку службового розслідування, підґрунтям поставлених позивачеві у провину порушень службової дисципліни стало його перебування 24 грудня 2022 року на службі у стані алкогольного сп`яніння (нетверезому стані).
Під алкогольним сп`янінням розуміють зазвичай психічний стан людини, який виникає внаслідок вживання алкогольних напоїв (алкогольної інтоксикації), що призводить до фізіологічних, психічних, вегетативних і неврологічних розладів.
Загальновизнаними ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук.
При цьому, чинне законодавство не містить затвердженого нормативно-правового акту щодо порядку виявлення у працівника, в тому числі поліцейського, ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Згідно ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.
Колегія суддів вважає за можливе за аналогією закону застосувати у спірних правовідносинах Інструкцію про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджену наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015р. №1452/735 (надалі Інструкція №1452/735), оскільки вона регулює подібні правовідносини, а саме яка визначає процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі стан сп`яніння), та оформлення результатів такого огляду.
Пунктами 3, 6 розділу 1 Інструкції №1452/735 передбачено, що ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.
Огляд на стан сп`яніння проводиться, зокрема, лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).
Згідно п.7 розділу 2 Інструкції №1452/735 установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.
Відповідно до п.п.3, 4, 7, 8, 15, 16 розділу 3 Інструкції №1452/735 огляд у закладах охорони здоров`я щодо виявлення стану сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту), який пройшов тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством.
Метою цього огляду є встановлення наявності чи відсутності стану сп`яніння в обстежуваної особи.
Проведення лабораторних досліджень на визначення наркотичного засобу або психотропної речовини обов`язкове.
Метою лабораторного дослідження є виявлення або уточнення наявних речовин, що здатні спричинювати стан сп`яніння.
За результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями встановлюється діагноз, який вноситься до акту медичного огляду.
У постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18 зазначено, що нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наявними в матеріалах справи та дослідженими під час службового розслідування доказами підтверджується факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, який виразився у перебуванні його на службі в стані алкогольного сп`яніння.
Так, при виявленні 24.12.2022р. зовнішніх ознак алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан сп`яніння, на що останній погодився, поїхавши до Березівської центральної міської лікарні.
В приміщенні Березівської ЦМЛ  24.12.2022р. о 13:09 год. ОСОБА_1 пройшов перевірку стану алкогольного сп`яніння, яка проведена поліцейським Березівського РВП ГУНП в Одеській області старшим лейтенантом ОСОБА_4 з використанням спеціального технічного засобу «Драгер», за результатом якого цифровий показник алкоголю в крові позивача склав 0,41 проміле. 
24.12.2022р. о 13:14 год. лікарем-наркологом Березівської ЦРЛ складено акт №9 медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
У вказаному акті зазначено наступне: зовнішній вигляд обстежуваної особи - без особливостей; поведінка - адекватна; стан свідомості - в свідомості; мовна здатність - не порушена; вегетативно-судинні реакції - без особливостей; дихання - не змінне; пульс 80, артеріальний тиск 120/70; рухова сфера - не порушена; ознаки нервово-психічних порушень - не виявлено; вживання алкоголю - заперечує, вранці - сироп від кашлю «Бронхолітин» - 2 ст.л.; запах алкоголю з рота - є; використання технічних засобів для визначення наявності або вимірювання вмісту етилового спирту у видихувальному повітрі (відповідно до встановленого рівня) - «Алкофор 24.12.22, 13 г.19 хв - 0,23 проміле»; висновок та діагноз за результатами огляду – ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння. 
Заключний діагноз (за результатами огляду та тестів): перебуває у стані алкогольного сп`яніння.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджується факт перебування позивача 24.12.2022р. на службі в стані алкогольного сп`яніння.  Про вказану обставину свідчать як дані спеціальних технічних засобів «Драгер» та «Алкофор», так і акт медичного огляду від 24.12.2022р. №9. 
Доводи апелянта щодо належності спеціальних технічних засобів, за допомогою яких здійснювався огляд на стан алкогольного сп`яніння, не підлягають врахуванню, оскільки в матеріалах справи наявні сертифікати про налаштування та повірку обох технічних приладів.
ОСОБА_1 звертає увагу, що при аналізі вмісту алкоголю в його крові, здійсненому з різницею у 5 хвилин, спеціальний технічний засіб «Драгер» показав 0,41 проміле, а спеціальний технічний засіб «Алкофор» - 0,23 проміле. Значна різниця в показниках спеціальних технічних засобів, за твердженнями апелянта, свідчить про неналежність їх показників як доказів у справі. 
Колегія суддів не приймає до уваги такі доводи апелянта. Верховний Суд у постанові від 08.05.2025р. у даній справі звернув увагу, що всі зазначені докази одночасно і кожен з них окремо містять інформацію про перебування позивача 24 грудня 2022 року у стані алкогольного сп`яніння. Натомість, навіть попри розбіжності в показниках, жоден з досліджених доказів не містить відомостей про протилежне, а саме, що  24 грудня 2022 року позивач перебував у тверезому стані. Тож, на підставі сукупності саме цих доказів обставина перебування позивача 24 грудня 2022 року у стані алкогольного сп`яніння не є ані спірною, ані спростованою.
Разом із цим, суд касаційної інстанції звернув увагу, що згідно з актом медичного огляду від 24 грудня 2022 року №9, з метою уточнення наявних речовин впливу у ОСОБА_1 відібрано кров, результати аналізу якої могли б достеменно підтвердити або спростувати перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння 24 грудня 2022 року.
Верховний Суд зазначив, що допоки суд не з`ясує чи існує згаданий результат аналізу крові позивача, відібраного під час медичного огляду, а також щодо можливості його отримання (витребування), висновки суду у будь-якому разі будуть передчасними. Іншими словами, суд має або дослідити цей доказ, або встановити неможливість його дослідження і тоді спиратися на сукупність інших наявних у справі доказів.
За наведених обставин Верховний Суд направив дану справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
Відповідно до ч.5 ст.353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.
ГУНП в Одеській області надало до суду апеляційної інстанції результати дослідження №561л вих. №2/10/19 від 03.01.2023р., зробленого Одеським обласним бюро судмедекспертизи. 
Судово-токсикологічним відділенням лабораторії Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи повідомлено, що при газохроматографічному дослідженні 02.01.2023р. (хроматограф газовий моделі «Цвет-500М» (заводський №273) повірений ОДЦСМС, свідоцтво про повірку №797-хф від 27.06.2022р.) в крові та в сечі ОСОБА_1 , 1991 р.н., виявлений етиловий спирт у концентрації: в крові – 0,29%, в сечі – 0,51%. Дата та час забору: 24.12.2022р. о 13 год. 14 хв. 
Таким чином, зазначене додатково підтверджує перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння. 
До того ж, колегія суддів враховує, що на службу ОСОБА_1 прибув 24.12.2022р. о 08:40 год. (про що останній зазначив у письмових поясненнях, наданих під час проведення службового розслідування), а дослідження на стан алкогольного сп`яніння проводилися після 13:00 год. цього ж дня, що свідчить про те, що вміст алкоголю в крові позивача при прибутті його на службу був вищим. 
Апелянт ставить наявні в матеріалах справи докази під сумнів, стверджуючи, що результати досліджень обумовлені вживанням ним спиртовмісних лікарських засобів.
Колегія суддів критично ставиться до таких доводів апелянта, оскільки у поясненнях, відібраних при проведенні службового розслідування, позивач зазначав, що він вживав медичний препарат «Корвалол», а при здійсненні огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 вже повідомив, що приймав медичний препарат «Бронхолітин», що підтвердив також і під час судового розгляду справи.
Більше того, твердження апелянта, що він перебував під впливом лікарських препаратів, а не в стані алкогольного сп`яніння, спростовуються актом медичного огляду №9 від 24.12.2022р., в якому зазначено, що ОСОБА_1 перебуває саме у стані алкогольного сп`яніння.
На переконання колегії суддів, факт перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння є вчинком, який дискредитує органи Національної поліції в очах громадськості, відтак, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Крім того, як правильно звернув увагу суд першої інстанції, суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок, є той факт, що Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022, затвердженим Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє на теперішній час, тобто той стан, коли з 24.02.2022р. на співробітників поліції покладено виконання своїх функціональних обов`язків, так і додаткових повноважень і завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України. Український народ розраховує на те, що поліцейські, як представники держави, будуть сумлінно виконувати свої обов`язки.
З метою нормалізації обстановки в державі, забезпечення захисту та охорони державного кордону, протидії злочинності, підтримання громадської безпеки та порядку, створення умов для належного функціонування органів державної влади, місцевого самоврядування та інших інститутів громадського суспільства, запобігання спробам захоплення державної влади чи зміни конституційного ладу шляхом насильства, особовий склад Національної поліції було переведено на посилений варіант несення служби з 24.02.2022р.
Під час дії воєнного стану до працівника поліції висунуті більш жорсткі вимоги щодо дотримання службової дисципліни та безпосередньо здійсненні своєї службової діяльності.
Національною поліцією України прийнято наказ від 19.07.2022р. №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», відповідно до якого вжиті додаткові жорсткі заходи, спрямовані на зміцнення службової дисципліни та запобіганню вчиненню поліцейськими правопорушень та керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві застосовувати за результатами службових розслідувань… перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.
Отже, позивач, будучи поліцейським, мав враховувати специфіку своєї служби та передбачати, що він може бути викликаний на службу в будь-який час. А зважаючи на те, що в країні діє воєнний стан, позивач мав би постійно знаходитися в стані готовності заступити на службу в будь-який день.
Враховуючи встановлений факт перебування ОСОБА_1 на службі в стані алкогольного сп`яніння, зважаючи на збройну агресію російської федерації та посилений режим несення служби, колегія суддів вважає такі дії позивача безумовно небезпечними для суспільства, вказують на порушення службової дисципліни та є підставою для звільнення.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доведеність обставин, що стали наслідком притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, та про правомірність притягнення старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області   ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку з вчиненням ним дисциплінарного проступку, який компрометує його як поліцейського та дискредитує поліцію в цілому.
Доводи апеляційної скарги таких висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги ОСОБА_1 та скасування рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2023р. колегія суддів не вбачає. 
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328, 329, 353 КАС України, колегія суддів, - 
          
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Повний текст судового рішення виготовлений 10 червня 2025 року.

Головуючий:                                                                                                                    І.Г. Ступакова

Судді:                                                                                                                                А.І. Бітов

                                                                                                                                      О.В. Лук`янчук