П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
10 липня 2025 року                                                                                     місто Київ
Справа № 756/5733/25
провадження № 33/824/3036/2025
 
Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Стрижеуса А.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на постанову Оболонського районного суду м. Києва від 28 квітня 2025 року,-
 
В С Т А Н О В И В:
 
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 19554/04-36-04-11/01432032 від 14.04.2025 при проведенні перевірки ОСОБА_1 вчинила правопорушення, а саме: неподання у встановлені законодавством терміни платіжних доручень до установи банку на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов?язкових платежів) по земельному податку з юридичних осіб за січень, лютий 2025 року по граничному терміну сплати 03.03.2025, 31.03.2025 року відповідно до наданої Податкової декларації з плати за землю (земельний податок з юридичних осіб) на 2025 рік від 19.02.2025 року № 9037625632 сума заборгованості склала 50348,72 грн., фактично суму заборгованості не сплачено. Своїми діями ОСОБА_1 порушила п. 57.1 ст. 57 п.287 ст.287 Податкового кодексу України.
Постановою Оболонського районного суду м. Києва від 28 квітня 2025 року  ОСОБА_1  притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та застосувати стягнення у виді штрафу у розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.
Стягнуто з  ОСОБА_1  судовий збір у рахунок держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.
02 травня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою в якій вона просить постанову Оболонського районного суду м. Києва від 28 квітня 2025 року скасувати та провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності закрити з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що постанова суду є незаконною, необґрунтованою, винесена з грубим порушенням норм процесуального права. 
Суд неповно з`ясував фактичні обставини справи, не дослідив і не надав належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам та обставинам подій, підійшов формально до вивчення фактичних обставин справи.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення протокол складено на посадову особу ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут» - ОСОБА_1 - головного бухгалтера.
Вказує, що з вересня 2020 року ОСОБА_1 звільнена з посади головного бухгалтера ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут».
Зазначає, що знаходження прізвища знаходиться в ІС «податковий блок» не є провиною ОСОБА_1 , оскільки відомості у вказану систему вносяться роботодавцем тобто ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут» та щодо достовірності цих відомостей ОСОБА_1 відповідальності не несе.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась повідомлена була належним чином шляхом направлення повістки до особистого кабінету підсистеми «Електронний суд» а тому суд вважає її належним чином повідомлену та розгляд справи провести у її відсутність.
Відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у статтях 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.
Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283, 284 КУпАП.
Положеннями статті 1 КУпАП передбачено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно з вимогами статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Вимогами статті 8 КУпАП передбачено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
Відповідно до вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
У відповідності до вимог частини першої статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.
Відповідно до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Згідно з положеннями ст.ст.245,252,280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст.9 КУпАП єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Суд надав оцінку доказам та твердженням, які було подано до суду апеляційної інстанції, та приходить до висновку:
Частиною 1 ст. 163-2 КУпАП передбачена відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).
Відповідно до ч. 1 ст. 42 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» Посадовими особами товариства є члени виконавчого органу, наглядової ради, а також інші особи, передбачені статутом товариства.
Суб`єкт адміністративного правопорушення - це особа, яка вчинила адміністративне правопорушення. Суб`єктом адміністративного правопорушення може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку, та юридична особа незалежно від форми власності.
Як убачається з матеріалів справи, наказом №62 про припинення трудового договору (контракту) від 18 вересня 2020 року звільнено ОСОБА_1 18 вересня 2020 року з посади Головного бухгалтера ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут» за угодою сторін п. 1 ст. 36 КЗпП України на підставі заяви ОСОБА_1 від 17 вересня 2020 року (а.с 17).
Відповідно до відомостей про трудову діяльність з реєстру застрахованих осіб 19 грудня 2006 року ОСОБА_1 було прийнято на роботу до ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут».
Разом з тим, 18 вересня 2020 року ОСОБА_1 було звільнено з посади Головного бухгалтера ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут».
Проте, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення правопорушення №19554/04-36-04-11/01432032 від 14 квітня 2025 року час скоєння адміністративного правопорушення  03 березня 2025 року та 31 березня 2025 року.
Отже з вказаного вбачається, що на час скоєння адміністративного правопорушення ОСОБА_1 не була працівником ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут», а тому вона не була посадовою особою вказаного підприємства.
Враховуючи викладене суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 , не є суб`єктом адміністративного правопорушення, оскільки на час скоєння вказаного адміністративного правопорушення вона не була працівником ДП «Український державний геологорозвідувальний інститут» і суб`єктом адміністративного правопорушення.
Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. 
Склад адміністративного правопорушення складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.
Об`єкт адміністративного правопорушення - це сукупність суспільних відносин, що охороняються адміністративним правом, а також регулюються нормами трудового, цивільного, земельного, фінансового права, за порушення яких накладаються адміністративні стягнення. 
Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом. 
Суб`єкт адміністративного правопорушення - це особа, яка вчинила адміністративне правопорушення. Суб`єктом адміністративного правопорушення може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку, та юридична особа незалежно від форми власності.
Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення охоплює вину, мотив і мету поведінки правопорушника.
Оскільки, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення отже, у її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. 
Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
З урахуванням наведеного, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, а провадження закриттю на підставі ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 247, 294 КУпАП, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 - задовольнити.
Постанову Оболонського районного суду м. Києва від 28 квітня 2025 року - скасувати.
Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                             А.М. Стрижеус