ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2025 р. 	Справа № 520/35875/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. ,  Макаренко Я.М. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Національні традиції" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 (суддя: Сліденко А.В., м. Харків)  по справі № 520/35875/24
за позовом                Приватного підприємства "Національні традиції"  
до                Вінницької митниці                        
про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Національні традиції" (далі по тексту – позивач, ПП "Національні традиції") звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Вінницької митниці (далі по тексту – відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та картку відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000281 від 18.12.2024; 
- визнати протиправними та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024 та картку відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000282 від 18.12.2024.
В обґрунтування позовних вимог вказує на протиправність спірних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оскільки позивачем під час митного оформлення товару разом з митними деклараціями було надано митному органу всі необхідні та передбачені Митним кодексом України документи для підтвердження митної вартості товарів за основним методом, які безпідставно не були взяті відповідачем до уваги.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 по справі № 520/35875/24 позов залишено без задоволення.
Позивач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин у справі та порушення норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 по справі № 520/35875/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким повністю задовольнити позовні вимоги Приватного підприємства «Національні традиції».
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що позивачем подано відповідачу абсолютно всі необхідні документи, в тому числі ті, що передбачені ч. 2 ст. 53 МК України, і такі документи не містять розбіжностей, ознак підробки та навпаки містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості та ціни товару, а тому є протиправними та такими, що підлягають скасуванню спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Відповідач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, з викладених підстав, зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 у справі №520/35875/24 є законним і обґрунтованим, а апеляційна скарга ПП «Національні традиції» - безпідставною.
Відповідно до ч. 3 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 08.04.2024 між ПП «Національні традиції» (Покупець) та T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED (Постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт № ТМТ20240408 (далі по тексту – Контракт).
23.10.2024 між ПП «Національні традиції» та T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED укладено додаткову угоду № б/н до контракту, в якому доповнено статтю 3 щодо розширення кола вантажовідправників по контракту.
Абзацом 1, 2 ст. 1 контракту визначено, що Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі – «Товар»). Покупець зобов`язується оплатити Товар відповідно до умов цього договору.
Абзацом 2 ст. 2 контракту встановлено, що загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку.
Відповідно до ст. 3 контракту, поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.
Згідно зі ст. 4 контракту, ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів – долар США.
Відповідно до абзацу 2 ст. 5 контракту, сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.
У межах даного контракту у рамках спірних правовідносин за МД №24UA401060017957U2 відбулась поставка товару до України (тобто імпорт товару) – Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбоване в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє: Fabric art. 25226-14809,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 220 (+/-10) г/м2 Fabric art. 24145-5705,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 240 (+/-10) г/м2 Fabric art. 25218-2356,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 240 (+/-10) г/м2 Fabric art. 25230-70412,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 100 (+/-10) г/м2 Виробник T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED Торговельна марка немає даних Країна виробництва CN.
17.12.2024 позивачем до Вінницької митниці подано електронну митну декларацію №24UA401060017957U2, в якій визначено митну вартість товару, згідно з інвойсом № TMNT20241019 від 19.10.2024, у розмірі 40792,16 доларів США (графа 22 митної декларації № 24UA401060017957U2).
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, згідно з інвойсом № TMNT20241019 від 19.10.2024, склали 136214,16 грн. (вид 020 – мито) та 367778,23 грн. (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації №24UA401060017957U2.
Разом із указаною митною декларацією позивачем до Вінницької митниці були подані: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 19.10.2024; 2. Рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) № TMNT20241019 від 19.10.2024; 3. Коносамент (Bill of lading) № 143471895335 від 23.10.2024; 4. Автотранспортну накладну CMR № 6755 від 13.12.2024; 5. Декларацію (Dispatch note model T1) № MRN24PL322080NS3Z2TK2 від 13.12.2024; 6. Декларацiю про походження товару (Declaration of origin) № TMNT20241019 від 19.10.2024; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № T-MAC240828/2 від 28.08.2024 (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-58/12-2024 від 16.12.2024; 9. Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № TMNT20241019 від 19.10.2024 (з перекладом); 10. Додаткову угоду до Контракту № б/н від 23.10.2024; 11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № ТМТ20240408 від 08.04.2024; 12. Видаткову накладну № TMNT20241019 від 19.10.2024 (з перекладом); 13. Відвантажувальну специфікацію № TMNT20241019 від 19.10.2024 (з перекладом); 14. Комерційну пропозицію № T-MAC20240327 від 27.03.2024 (з перекладом); 15. Лист № 11/29-3 від 29.11.2024 з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що страхування вантажу не здійснювалося; 16. Лист № 11/29-4 від 29.11.2024 з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; 17. Лист № TMNT20241019-1 від 19.10.2024 від постачальника про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 18. Лист № TMNT20241019-2 від 19.10.2024 від постачальника про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); 19. Лист № TMNT20241019-3 від 19.10.2024 від постачальника про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 20. Лист № TMNT20241019-4 від 19.10.2024 від постачальника про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 21. Лист № TMNT20241019-5 від 19.10.2024 від постачальника про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 22. Якісний опис № TMNT20241019 від 19.10.2024 (з перекладом).
Під час розгляду вказаних документів відповідачем було виявлено, що за іншою митною декларацією рівень митної вартості на подібний (аналогічний) товар становить - 3,97 дол. США за 1 кг, а подані до митного оформлення товару документи містять суттєві розбіжності та недоліки і не повною мірою підтверджують самостійно обчислену позивачем митну вартість товару.
Тому Вінницькою митницею була застосована процедура консультацій з приводу рівня митної вартості товару та ПП «Національні традиції» запропоновано додатково подати: додатки до контракту, у разі наявності; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів.
17.12.2024 відповідачем додатково направлено повідомлення № 840014, у якому позивачу запропоновано додатково подати: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
18.12.2024 позивачем надано відповіді на означене повідомлення відповідача.
У відповіді № 18/12/24-1 щодо надання додатків до контракту вказано, що Додаткову угоду № б/н від 23.10.2024 до Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією № 24UA401060017957U2 та така вже знаходиться у відповідача.
У відповіді № 18/12/24-2 щодо надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано, що, відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024, встановлено, що поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT202041019 від 19.10.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару, надання ПП «Національні традиції» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається.
У відповіді № 18/12/24-3 щодо надання банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару зазначено, що статтею 5 Контракту №ТМТ20240408 від 08.04.2024 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241019 від 19.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-4 щодо статті 5 Контракту, де передбачена можливість як післяплати, так і передоплати, стосовно відсутності в інвойсі відомостей щодо форми та термінів оплати вказано, що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241019 від 19.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-5 щодо наданого Висновку експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 та неможливість підтвердження ним митної вартості товарів вказано, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, в інвойсі № TMNT20241019 від 19.10.2024. Висновок експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару.
У відповіді № 18/12/24-6 щодо наданого до митного оформлення прайс-листа та невідображення ним «дійсної вартості» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року зазначено, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Прайс-лист № T-MAC240828/2 від 28.08.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017957U2, такий також знаходиться у відповідача, наданий прайс-лист містить достатню цінову інформацію та цим документом додатково підтверджено правильність визначення митної вартості.
У відповіді № 18/12/24-7 щодо умов поставки, згідно з інвойсом та абзацом 2 статті 3 Контракту, невключення у ціну товару вартості транспортних витрат, зазначено, що, відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024, поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У інвойсі № TMNT20241019 від 19.10.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс-2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA401060017957U2, в т.ч. надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20241019 від 19.10.2024, а також лист постачальника № TMNT20241019-1 від 19.10.2024 на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB. Вартість транспортних витрат у повному обсязі включено у ціну товару.
У відповіді № 18/12/24-8 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається , зазначено, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу №TMNT20241019 від 19.10.2024 договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося.
У відповіді № 18/12/24-9 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом), зазначено, що за контрактом № ТМТ20240408 від 08.04.2024 не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника №ТМNТ20241019-2 від 19.10.2024, який вже надано відповідачу. 
У відповіді № 18/12/24-10 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано, що у відношенні товару, відвантаженого по інвойсу № ТМNТ20241019 від 19.10.2024, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджено вже наявним у відповідача листом постачальника № ТМNТ20241019-5 від 19.10.2024.
У відповіді № 18/12/24-11 щодо надання виписки з бухгалтерської документації зазначено, що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241019 від 19.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-12 щодо надання копії митної декларації країни експорту (Китай) вказано, що декларацію № MRN24PL322080NS3Z2TK2 від 13.12.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017957U2 та така вже знаходиться у відповідача.
У відповіді № 18/12/24-13 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями вказано, що висновок експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017957U2 та такий вже знаходиться у відповідача.
08.12.2024 відповідачем прийнято оскаржене Рішення про коригування митної вартості №UA401060/2024/000096/2, де митна вартість товару визначена на рівні 3,97 доларів США за одиницю ваги товару (у загальній сумі - 79999,47 доларів США).
Судовим розглядом встановлено, що юридичною підставою для прийняття оскарженого рішення відповідачем зазначено положення ст.ст. 54-64 Митного кодексу України, а фактичною підставою слугували висновки відповідача про недостатність поданих документів для визначення складових митної вартості, розбіжності в ціновій інформації щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 267691,67 грн. (вид 020 – мито) та 722767,50 грн. (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної декларації ІМ 40 ДЕ № 24UA401060018021U2.
Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, згідно з інвойсом №TMNT20241019 від 19.10.2024 (136214,16 + 367778,23 = 503992,39 грн.), та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (267691,67 + 722767,50 = 990459,17 грн.), склала 990459,17 – 503992,39 = 486466,78 грн..
Надалі, на виконання Рішення про коригування митної вартості, суб`єктом владних повноважень прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000281.
Позивачем виконано вимоги згаданих рішень суб`єкта владних повноважень та оформлено ввезення товару за визначеним Вінницькою митницею показником митної вартості товару за митною декларацією №24UA401060018021U2 від 18.12.2024.
Також, у межах даного Договору відбулась поставка товару до України (тобто імпорт товару) (в рамках предмету спору за МД 24UA401060017977U1 від 18.12.2024) – Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбоване в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє: Fabric art. 25226-14605,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 220 (+/-10) г/м2 Fabric art. 25218-7798,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 240 (+/-10) г/м2 Fabric art. 25230-69710,00 м. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5) см. Поверхнева щільність складає 100 (+/-10) г/м2 Виробник T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED Торговельна марка немає даних. Країна виробництва CN.
18.12.2024 позивачем подано до Вінницької митниці електронну митну декларацію №24UA401060017977U1.
У графі 22 зазначеної митної декларації указана загальна сума за рахунком - 40234,32 доларів США, у графі 42 цієї ж митної декларації указана ціна - 40234,32 доларів США, а у рішенні про коригування митної вартості від 18.12.2024 №UA401060/2024/000097/2 -78828,32 доларів США.
Як вбачається з матеріалів справи, разом із указаною митною декларацією позивачем до Вінницької митниці були подані: 1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 18.10.2024; 2. Рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) № TMNT20241018 від 18.10.2024; 3. Коносамент (Bill of lading) № 143471895335 від 23.10.2024; 4. Автотранспортну накладну CMR № 3269 від 13.12.2024; 5. Декларацію (Dispatch note model T1) № MRN24PL322080NS3Z2QK5 від 13.12.2024; 6. Декларацiю про походження товару (Declaration of origin) № TMNT20241018 від 18.10.2024; 7. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № T-MAC240828/1 від 28.08.2024 (з перекладом); 8. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-57/12-2024 від 16.12.2024; 9. Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № TMNT20241018 від 18.10.2024 (з перекладом); 10. Додаткову угоду до Контракту № б/н від 23.10.2024; 11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № ТМТ20240408 від 08.04.2024; 12. Видаткову накладну № TMNT20241018 від 18.10.2024 (з перекладом); 13. Відвантажувальну специфікацію № TMNT20241018 від 18.10.2024 (з перекладом); 14. Комерційну пропозицію № T-MAC20240327 від 27.03.2024 (з перекладом); 15. Лист № 11/29-1 від 29.11.2024 з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що страхування вантажу не здійснювалося; 16. Лист № 11/29-2 від 29.11.2024 з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; 17. Лист № TMNT20241018-1 від 18.10.2024 від постачальника про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); 18. Лист № TMNT20241018-2 від 18.10.2024 від постачальника про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); 19. Лист № TMNT20241018-3 від 18.10.2024 від постачальника про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); 20. Лист № TMNT20241018-4 від 18.10.2024 від постачальника про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); 21. Лист № TMNT20241018-5 від 18.10.2024 від постачальника про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); 22. Якісний опис № TMNT20241018 від 18.10.2024 (з перекладом).
Під час вивчення поданих документів відповідачем було виявлено, що за іншою митною декларацією рівень митної вартості на подібний (аналогічний) товар становить - 3,97 дол. США за 1 кг, а подані до митного оформлення товару документи містять суттєві розбіжності та недоліки і не повною мірою підтверджують самостійно обчислену заявником митну вартість товару.
Тому відповідачем була застосована процедура консультацій з приводу рівня митної вартості товару та позивачу запропоновано додатково подати: додатки до контракту, у разі наявності; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів.
18.12.2024 відповідачем було направлено повідомлення №840063 та запропоновано позивачу додатково подати: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
18.12.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення відповідача.
У відповіді № 18/12/24-14 щодо надання додатків до контракту вказано, що Додаткову угоду № б/н від 23.10.2024 до Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією № 24UA401060017977U1.
У відповіді № 18/12/24-15 щодо надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано, що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024 встановлено, що поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT202041018 від 18.10.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.
У відповіді № 18/12/24-16 щодо надання банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару зазначено, що статтею 5 Контракту №ТМТ20240408 від 08.04.2024 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241018 від 18.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-17 щодо статті 5 Контракту, де передбачена можливість як післяплати, так і передоплати, стосовно відсутності в інвойсі відомостей щодо форми та термінів оплати зазначено, що Статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241018 від 18.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-18 щодо наданого Висновку експерта № 20-57/12-2024 від 16.12.2024 та неможливість підтвердження ним митної вартості товарів вказано, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, в інвойсі № TMNT20241018 від 18.10.2024. Висновок експерта № 20-57/12-2024 від 16.12.2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару.
У відповіді № 18/12/24-19 щодо наданого до митного оформлення прайс-листа та невідображення «дійсної вартості» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року зазначено, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Прайс-лист №T-MAC240828/1 від 28.08.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017977U1, також вже знаходиться у відповідача, наданий прайс-лист містить достатню цінову інформацію та цим документом додатково підтверджено правильність визначення митної вартості.
У відповіді № 18/12/24-20 щодо умов поставки, згідно з інвойсом та абзацом 2 статті 3 Контракту, невключення у ціну товару вартості транспортних витрат зазначено, що, відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024, поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У інвойсі № TMNT20241018 від 18.10.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс-2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA401060017977U1 в т.ч. надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20241018 від 18.10.2024, а також лист постачальника № TMNT20241018-1 від 18.10.2024 на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме CPT, а не FOB. Вартість транспортних витрат у повному обсязі включено у ціну товару.
У відповіді № 18/12/24-21 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається зазначено, що у відношенні товару, відвантаженого по інвойсу №TMNT20241018 від 18.10.2024, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався.
У відповіді № 18/12/24-22 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) зазначено, що за контрактом № ТМТ20240408 від 08.04.2024 не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника №ТМNТ20241018-2 від 18.10.2024, який вже надано відповідачу. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було.
У відповіді № 18/12/24-23 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано, що у відношенні товару, відвантаженого по інвойсу № ТМNТ20241018 від 18.10.2024, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджено вже наявним у відповідача листом постачальника № ТМNТ20241018-5 від 18.10.2024.
У відповіді № 18/12/24-24 щодо надання виписки з бухгалтерської документації зазначено, що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсом № TMNT20241018 від 18.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні.
У відповіді № 18/12/24-25 щодо надання копії митної декларації країни експорту (Китай) вказано, що декларацію № MRN24PL322080NS3Z2QK5 від 13.12.2024 ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017977U1.
У відповіді № 18/12/24-26 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, вказано, що висновок експерта № 20-57/12-2024 від 16.12.2024 року ПП «Національні традиції» подано разом із митною декларацією №24UA401060017977U1.
18.12.2024 відповідачем прийнято оскаржене Рішення про коригування митної вартості №UA401060/2024/000097/2, де митна вартість товару була визначена на рівні 3,97 доларів США за одиницю ваги товару (у загальній сумі - 78828,32 доларів США).
Судовим розглядом встановлено, що юридичною підставою для прийняття оскарженого рішення відповідачем зазначено ст.ст. 54-64 Митного кодексу України, а фактичною підставою слугували висновки про недостатність поданих документів для визначення складових митної вартості, розбіжності в ціновій інформації щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено.
Надалі, на виконання Рішення про коригування митної вартості відповідачем було прийнято рішення у формі Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000282.
Позивач виконав вимоги згаданих рішень суб`єкта владних повноважень і оформив ввезення товару за визначеним Вінницькою митницею показником митної вартості товару за митною декларацією №24UA401060018030U8 від 19.12.2024.
Не погоджуючись з вказаними рішеннями Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та карткою відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000281 від 18.12.2024, рішенням Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024 та карткою відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000282 від 18.12.2024, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з правомірності спірних рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та картки відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000281 від 18.12.2024, рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024 та картки відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000282 від 18.12.2024.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, що набрав чинності з 01.06.2012 (далі по тексту - МК України).
Статтею 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (ч.1 ст. 248 МК України).
На виконання статті 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).
Відповідно до частини першої статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні. Крім того, митним законодавством передбачена система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.
Колегія суддів зауважує, що пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це, відповідно, обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 МК України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 МК України.
Згідно з частиною другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Згідно зі статтею 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
За правилами частини третьої статті 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Таким чином, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).
За правилами частини п`ятої статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Зі змісту статті 53 МК України випливає, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Дана норма кореспондує й положенням частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Водночас, частиною третьою статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Зміст наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.08.2019 по справі № 810/2784/18, від 06.09.2019 по справі № 815/2501/18, від 26.11.2019 по справі № 821/107/16.
Також, колегія суддів зазначає, що сумніви є обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У митниці є обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 02 червня 2015 року (справа № 21-498а15).
Судом апеляційної інстанції встановлено, що, відповідно до оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024, за результатом розгляду наданих до митного оформлення документів відповідачем встановлено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з невідповідністю обраного декларантом методу визначення митної вартості товару у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Так, за результатами процедури митного контролю встановлено, що:
- статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як післяплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані;
- наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ, зі змінами, та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затвердженому Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440, зі змінами;
- згідно з абзацом 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс – FOB порт країни відправлення (Китай). Вказане свідчить про невключення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі;
- наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "Національні традиції" та не відображає “дійсну вартість” у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так, відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під “дійсною вартістю” слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;
- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; 
- а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту.
При прийнятті даних Рішень застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу.
Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 04.12.2024 № UA807200/2024/017904, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Виробник: T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED. Країна виробництва : CN.» та складає 3,97 USD за кг.
Отже, з наведеного вбачається, що фактично підставою для коригування митної вартості слугувало те, що заявлена митна вартість ввезеного позивачем товару, є нижчою, ніж вартість товару, вказана в МД від 04.12.2024 № UA807200/2024/017904, що була взята відповідачем за основу при коригуванні митної вартості оцінюваного товару.
Водночас, статтею 55 МК України встановлено порядок коригування митної вартості товарів. Відповідно до частини другої цієї статті, письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, а також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.
Однак, як вбачається зі змісту спірного рішення про коригування митної вартості, відповідач, обґрунтовуючи застосування резервного методу для визначення митної вартості задекларованого позивачем товару, в порушення вказаних вимог, обмежився лише посиланням на номер та дату митної декларації, яку було взято за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, не відобразивши при цьому пояснень щодо зроблених коригувань з наведенням порівняння обсягів партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов за митною декларацією позивача та декларацією, яка використана митним органом при визначенні митної вартості, порівняльних характеристик імпортованого товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Незазначення такої інформації в спірному рішенні дозволяє колегії суддів дійти висновку про неналежне обґрунтування митним органом необхідності визначення митної вартості за резервним методом.
Наведена правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 21 серпня 2018 року у справі №804/1755/17.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість зроблених коригувань митної вартості з огляду на незазначення у спірних рішеннях порівняльних характеристик імпортованого товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Щодо статті 5 Контракту, де передбачена можливість як післяплати, так і передоплати, стосовно відсутності в інвойсі відомостей щодо форми та термінів оплати, колегія суддів вказує, що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсами № TMNT20241018 від 18.10.2024 та № TMNT202041019 від 19.10.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. А, отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому їх надання було неможливим. Крім того, слід зазначити, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України, надання ПП «Національні традиції» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.
Щодо наданого висновку експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 та неможливість підтвердження ним митної вартості товарів, колегія суддів вказує, що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, № TMNT20241018 від 18.10.2024 та № TMNT20241019 від 19.10.2024. Висновок експерта № 20-58/12-2024 від 16.12.2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару.
З приводу посилань митного органу в оскаржуваному рішенні на невключення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі, колегія суддів зазначає, що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024, поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT202041018 від 18.10.2024 та № TMNT202041019 від 19.10.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару, необхідність надання ПП «Національні традиції» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, за п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України на законодавчому рівні виключається.
В контексті спірних правовідносин доцільно вказати, що якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. МК України не визначено вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказано, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому рахунок-фактура, калькуляція транспортних витрат, автотранспортна накладна, надані позивачем при митному оформленні товару (що підтверджується змістом картки відмови в прийнятті митної декларації), є допустимими доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Аналогічний правовий висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14.
Слід зазначити, що вся зазначена позивачем у вказаних документах інформація щодо перевезення товару та його вартості кореспондується між собою, не містить жодних розбіжностей та не викликає сумнівів у її достовірності.
Колегія суддів зауважує, що надання таких документів як калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту та банківських та платіжних документів, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури, в якості підтвердження витрат на транспортування, можливе у випадку, коли з наданих декларантом разом з митною декларацією документів неможливо встановити вартість перевезення оцінюваних товарів.
Натомість, як вказано вище, декларантом ПП «Національні традиції» було надано документи щодо транспортування товару, відомості в яких в достатній мірі підтверджують особливості перевезення товару: умови поставки, дані перевізника, маршрут перевезення та вартість такого перевезення.
Також, слід зауважити, що відповідач, наполягаючи на наданні додаткових документів щодо понесених витрат під час здійснення транспортування товару позивача, не наводить будь-яких розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження заявленої вартості товару. Доказів неправильності такого обчислення позивачем відповідачем до суду не надано.
Щодо посилань відповідача на те, що наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "Національні традиції" та не відображає “дійсну вартість” у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, колегія суддів зазначає наступне.
Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з огляду на наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.
Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Крім того, до митного оформлення надавались висновки про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованою експертною організацією, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (Price List), рахунки-фактури та інші документи.
Отже, вказані посилання відповідача є необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству колегія суддів зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю подібних товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Так, за висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18, наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 21.10.2021 у справі № 420/4820/19 звернув увагу на те, що за сталою та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10 червня 2021 року у справі №815/6854/17, від 14 липня 2020 року у справі № 809/1734/16), навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Підсумовуючи викладене вище, колегія суддів, оцінивши під час розгляду справи документи, які подавались позивачем під час митного оформлення товару, вважає, що подані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а, отже, у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
В той же час, відповідачем не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а зазначення митним органом у спірних рішеннях про подання декларантом невідповідних документів, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, без наведення детальних пояснень щодо зроблених коригувань, порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості тощо, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.
З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що у відповідача були відсутні фактичні підстави для витребування додаткових документів та для коригування заявленої декларантом митної вартості.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувані рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024 винесені відповідачем необґрунтовано, без урахування всіх обставин, які мали значення для їх прийняття, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Митним кодексом України, а тому є протиправними та підлягають скасуванню, що зумовлює задоволення позовних вимог в цій частині.
З огляду на вказане, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000281 від 18.12.2024 та № UA401060/2024/000282 від 18.12.2024, які винесено відповідачем у зв`язку з прийняттям спірних рішень про коригування митної вартості, які визнано судом протиправним, підлягають скасуванню.
Підсумовуючи все приведене вище, колегія суддів вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про відсутність підстав для задоволення позову ПП «Національні традиції».
Ухвалюючи це судове рішення колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 24.01.2020 (справа № 420/2921/19).
За викладених обставин, колегія суддів вважає, що адміністративний позов ПП «Національні традиції» підлягає задоволенню.
Згідно з частинами першою-четвертою статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 317 КАС України, підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позовних вимогПП «Національні традиції».
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Національні традиції"  - задовольнити.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 по справі № 520/35875/24 - скасувати.
Прийняти постанову, якою адміністративний позов Приватного підприємства "Національні традиції" задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000096/2 від 18.12.2024 та картку відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000281 від 18.12.2024.
Визнати протиправними та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000097/2 від 18.12.2024 та картку відмови Вінницької митниці № UA401060/2024/000282 від 18.12.2024. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій 	
Судді	   	Т.С. Перцова    Я.М. Макаренко