справа № 991/7701/25
провадження № 11-сс/991/553/25
слідчий суддя:  ОСОБА_1 
доповідач: ОСОБА_2 

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 серпня 2025 року                                                                         місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 , 

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.07.2025 р. про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою, -

в с т а н о в и л а:
08.08.2025 року на розгляд до Апеляційної палати Вищого антикорупційного надійшла зазначена апеляційна скарга, яку передано судді-доповідачу 11.08.2025 року та цього ж дня призначено її до апеляційного розгляду. 

1.Короткий зміст оскаржуваного рішення та апеляційної скарги.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 10.07.2025 р.
В апеляційній скарзі ставиться питання про скасування зазначеної ухвали та постановлення нової, про задоволення скарги та зобов`язання уповноваженої особи НАБУ внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за вказаною заявою.

2. Узагальнені доводи апеляційної скарги.
В апеляційній скарзі голова ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 зазначає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, оскільки слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду. Вважає, що його заява про вчинення кримінального правопорушення від 10.07.2025 р. містила всі необхідні відомості та вагомі обставини про вчинення злочину, на підставі яких детектив міг сформувати короткий виклад обставин для внесення відомостей до ЄРДР. Зокрема, у заяві вказувалось про те, що заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури  ОСОБА_7  свідомо, умисно, достовірно знаючи реальну вартість придбаного його матір`ю ОСОБА_8  об`єкту нерухомого майна, вніс завідомо недостовірні відомості до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік, що відрізняються від достовірних на суму 1,52 млн. грн. Наведені відомості повинні бути перевірені в межах кримінального провадження після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та під час проведення досудового розслідування. Натомість, громадська організація не може надавати відомчі документи та проводити обшуки з метою встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та кола причетних осіб, оскільки для цих завдань існують правоохоронні органи. Вважає, що слідчий суддя належним чином не розглянув доводи, наведені у скарзі, внаслідок чого постановив необґрунтоване рішення.

3. Узагальнений виклад позиції учасників судового провадження.
В судове засідання уповноважений представник ГО «Платформа Громадський контроль», НАБУ та САП, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, не з`явились, з клопотанням про відкладення судового розгляду не звертались.
При цьому, голова ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 у своїй апеляційній скарзі просив розглянути останню без його участі. З урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України, явка учасників провадження за умови їх належного повідомлення не є обов`язковою. Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу розглянуто за їх відсутності.

4. Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви оскаржуваного рішення.
Слідчим суддею встановлено, що 10.07.2025 року головою ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 подано до НАБУ заяву про вчинення заступником керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України. Оскільки відомості до ЄРДР за вказаною заявою внесені не були, 25.07.2025 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою.
За результатом розгляду скарги слідчий суддя дійшов висновку про відмову у її задоволенні, оскільки заява про кримінальне правопорушення, подана ОСОБА_6 , не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили, що зазначена ОСОБА_7 у відповідній декларації вартість об`єкта декларування, зокрема будинку у котеджному комплексі закритого типу у Дніпропетровській області, відрізняється від вартості набуття або вартості останньої грошової оцінки такого об`єкта. При цьому, слідчий суддя наголосив, що відомості до декларації щодо вартості об`єкта декларування мають вноситися суб`єктом декларування на підставі документа, відповідно до якого набуте право, або за останньою грошовою оцінкою, сформованою не пізніше кінця звітного періоду. Натомість, у заяві голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6  відсутні відомості про наявність в діях ОСОБА_7 ознак наведеного злочину, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, а також не зазначені фактичні обставини, наявність яких може свідчити про вчинення вищевказаного кримінального правопорушення.
Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що зі змісту зави ОСОБА_6 не вбачається підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування. 

5. Мотиви суду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали апеляційного провадження, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. 
Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. 
Проте, така спрощена процедура не означає, що критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР взагалі відсутні. Її спрощеність полягає у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, натомість, необхідно лише перевірити зміст самої заяви.
Отже, для внесення відомостей про злочин до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення злочину, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). 
Зазначене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постановах ККС ВС від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18 та від 30.09.2021 р. у справі № 556/450/18, зокрема про те, що КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
При цьому, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Особливою частиною КК України, саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення за КК України, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР. 
Відповідно до п. 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 р., відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення злочину. 
Виходячи з наведеного, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви, а лише ті, які містять достатні відомості про злочин та можуть об`єктивно свідчити про його вчинення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування. 
Отже, законодавець передбачив необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Колегія суддів зауважує, що саме такий підхід є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Зі змісту заяви голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 про вчинення злочину вбачається, що до поданої щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік ОСОБА_7 , який є заступником керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, вніс дані про придбання 28.07.2023 року його матір`ю ОСОБА_8 житлового будинку загальною площею 204,1 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Вартість, вказана у декларації - 336 019 грн. При цьому, за цією адресою знаходиться котеджний комплекс закритого типу, що розташований біля озера Блакитне. Вартість, вказана у декларації, на переконання заявника, виглядає сумнівною, оскільки ринкова вартість 1 кв.м. будинку в цьому котеджному комплексі, без внутрішнього оздоблення складає 250 доларів США, відповідно, вартість будинку площею 204,1 кв.м. мала б скласти 51 тис. доларів США або 1,86 млн. грн. (за офіційним курсом НБУ станом на 01.07.2023 рік 1 долар = 36,57 грн). Відтак, ОСОБА_7 свідомо, умисно, достовірно знаючи реальну вартість придбаного членом його сім`ї об`єкту нерухомого майна, вніс завідомо недостовірні відомості до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік, що відрізняються від достовірних на суму 1,52 млн. грн. Такі дії заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури кваліфіковано заявником за ч. 1 ст. 366-2 КК України (а.с. 3-5).
У заяві про вчинення злочину заявником прикріплено фото котеджного комплексу та будинку, придбаного ОСОБА_8 . Також, заява містить посилання на ринкову вартість котеджу у вказаному комплексі - за 1 кв.м. площі нерухомого майна в цьому котеджному комплексі, без внутрішнього оздоблення, 250 доларів США. Відтак, на переконання заявника, станом на 01.07.2023 рік вартість будинку площею 204,1 кв.м. складала не менше, ніж 51 тис. доларів США, або 1,86 млн. грн. (а.с. 4).
Надаючи оцінку вказаним доводам, колегія суддів не погоджується з висновком слідчого судді про те, що зміст вищенаведеної заяви про вчинення злочину не містить ознак кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 366-2 КК України. 
Так, згідно ч. 1 ст. 366-2 КК України (в редакції, яка діяла до 17.06.2025 р.) кримінальним правопорушенням є умисне внесення суб`єктом декларування завідомо недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 500 до 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури є суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України.
Об`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366-2 КК України, є встановлений законом порядок декларування, який покликаний забезпечити доброчесність осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, і зрештою - правильну діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування.
Суспільна небезпечність проступку, передбаченого ст. 366-2 КК України, полягає у тому, що суб`єкт умисно порушує передбачений спеціальними законами порядок декларування. При цьому, основною метою декларування доходів є ефективне запобігання корупції через прозорість майнового стану осіб, уповноважених на виконання функцій держави чи місцевого самоврядування.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про об`єкти нерухомості, що належать суб`єкту декларування та членам його сім`ї на праві приватної власності, включаючи спільну власність, або знаходяться у них в оренді чи на іншому праві користування, незалежно від форми укладення правочину, внаслідок якого набуте таке право. Такі відомості включають дані щодо виду, характеристики майна, місцезнаходження, дату набуття майна у власність, оренду або інше право користування, вартість майна на дату набуття його у власність, володіння або користування.
Отже, для кваліфікації діяння, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України, обов`язковою умовою є внесення до декларації завідомо недостовірних відомостей.
Враховуючи вищевикладене та дослідивши викладені у заяві голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 відомості, колегія суддів не вважає їх вочевидь необґрунтованими чи абстрактними. Зміст заяви містить фактичний виклад обставин та період ймовірного вчинення кримінального правопорушення, посилання на місце розташування котеджного комплексу та ринкову ціну котеджу у такому комплексі, а також фото самого будинку, придбаного матір`ю ОСОБА_7 . Також, у заяві проаналізовано декларацію суб`єкта декларування за 2024 рік - заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури  ОСОБА_7 , та зазначено про можливе внесення останнім недостовірних відомостей до декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що відрізняються від достовірних на 1,52 млн. грн. При цьому, на переконання ОСОБА_6 , у вказаній декларації відображені недостовірні дані щодо вартості об`єкта нерухомого майна, придбаного 28.07.2023 року матір`ю суб`єкта декларування ОСОБА_8 , оскільки вона не має жодних підтверджених джерел доходів, що могли б дозволити здійснити таку покупку, - зокрема, житлового будинку, розташованого у котеджному містечку закритого тину поблизу озера Блакитне. Зокрема, згідно з аналізом ринку нерухомості у даному районі, реальна вартість аналогічного об`єкта нерухомості, навіть без внутрішнього оздоблення, суттєво перевищує суму, зазначену ОСОБА_7 у декларації, і різниця складає щонайменше 1,52 млн. грн. Такий розрив, на думку заявника, між задекларованою та фактичною вартістю є підставою для попереднього виявлення щодо приховування суб`єктом декларування реального майнового стану, та може додатково свідчити про незаконне збагачення або використання непрозорих джерел фінансування.
Очевидно, що викладені обставини можуть бути неповними в силу недостатньої обізнаності заявника, але, на переконання колегії суддів, вони є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення. Відтак, зміст повідомлення про кримінальне правопорушення голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 може бути предметом перевірки у межах кримінально процесуальних процедур шляхом внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.
При цьому, громадська організація позбавлена можливості долучити до своєї заяви про вчинення злочину або до скарги до слідчого судді відомчі документи на вищевказаний будинок, допитати свідків, провести обшуки та тимчасове вилучення документів з метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, оскільки для цих завдань й існують правоохоронні органи, функціональність яких і є перевірка інформації, в тому числі й щодо корупційних злочинів, виявлених фізичними особами і громадськими організаціями. Відтак, висновок слідчого судді в цій частині не ґрунтується на положеннях КПК України. 
Водночас, слід зазначити, що встановлення всіх обставин, що можуть свідчити про факт вчинення кримінального правопорушення та містити ознаки, зазначеного в заяві складу кримінального правопорушення, здійснюється органом досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК прийнято помилкове рішення про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою голови ГО «Платформа Громадський контроль» до ЄРДР та відсутність правових підстав для зобов`язання уповноваженої особи внести інформацію за такою заявою до ЄРДР. 

6. Висновки суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має скасувати ухвалу і постановити нову.
Враховуючи, що за наслідком апеляційного перегляду колегією суддів встановлено невідповідність висновків слідчого судді, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам справи, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню із постановленням нової ухвали, якою скаргу голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ слід задовольнити та зобов`язати останню внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_6 від 10.07.2025 р.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 369-372, 404, 407, 418, 419, 532 КПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 - задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.07.2025 р. - скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення, та зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості за його заявою. 

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя                                                                              ОСОБА_2 

судді                                                                                 ОСОБА_3 

                                                                                ОСОБА_4