УХВАЛА 
15 липня 2025 року
м. Київ
справа № 369/16049/21
провадження № 61-8387ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Басараб Наталія Володимирівна, на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Боярської об`єднаної територіальної громади Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Гончар Тетяна Миколаївна, про визнання права на спадщину та встановлення факту родинних відносин,
ВСТАНОВИВ:
05 червня 2025 року через підсистему Електронний суд представник 
 ОСОБА_1 - адвокат Басараб Н. В. подала касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 грудня 
2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 
2025 року у справі № 369/16049/21.
У зв`язку із кібератакою 06 червня 2025 року на електронні сервіси Верховного Суду, касаційна скарга зареєстрована в системі документообігу суду 03 липня 2025 року.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
І. Щодо надання копій касаційної скарги для інших учасників справи.
Відповідно до положень пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Касаційну скаргу подано в електронній формі, однак доказів надсилання касаційної скарги з додатками третій особі - приватному нотаріусу Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області 
Гончар Т. М. через підсистему Електронний суд до електронного кабінету або засобами поштового зв`язку (листом з описом вкладення) не надано.
ІІ. Щодо сплати судового збору
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, відповідно до якого просила: 
-          визнати за нею право власності на спадкове майно, що належало ОСОБА_2 , а саме - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ;
-          встановивши факт родинних відносин як племінниці та тітки між нею та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 03 грудня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 11 березня 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.
У касаційній скарзі заявниця просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції, ухваливши нове судове рішення про задоволення позову.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю такого майна.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2021 року - 2 270 гривень, а отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 908 гривень.
Вартість спірного майна (квартири) визначена в розмірі 1 002 766,72 грн.
Таким чином, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 17 497,07 грн ((10 027,66 грн (1% від 1 002 766,72 грн) + 908 грн) х 200% х 0,8).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Разом із касаційною скаргою подано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, яке мотивовано тим, що сума судового збору за подану касаційну скаргу є надмірною для неї та перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, оскільки вона не має іншого доходу окрім пенсії.
До скарги додано відомості Пенсійного фонду України про розмір пенсії заявниці за 2024 рік.
Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня 
2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 частини шостої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.
У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: 
а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна одночасно подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» 
від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).
Відомості Пенсійного фонду України наразі не підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору. З метою вирішення цього питання ОСОБА_1 має надати суду довідку про розмір своїх доходів за 
2024 рік (формується безкоштовно онлайн на веб-порталі Державної податкової служби України https://cabinet.tax.gov.ua/ або на веб-порталі Дія https://diia.gov.ua/services/dovidka-pro-dohodi).
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:
1)     надання доказів надсилання касаційної скарги з додатками третій особі - приватному нотаріусу Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Гончар Т. М. листом з описом вкладення або доставки касаційної скарги до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд;
2)     надання суду довідки про розмір доходів ОСОБА_1 за 2024 рік (формується безкоштовно онлайн на веб-порталі Державної податкової служби України https://cabinet.tax.gov.ua/ або на веб-порталі Дія https://diia.gov.ua/services/dovidka-pro-dohodi).
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Басараб Наталія Володимирівна, на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 березня 2025 року у справі 
№ 369/16049/21 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                         В. В. Шипович