ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 серпня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 340/8349/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
  
розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою    Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс»  на окрему ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05  тарвня 2025 року ( суддя Момонт Г.М.)  в адміністративній справі за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс»  до  Головного управління ДПС у Кіровоградській області    про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, вимоги про сплату боргу, рішення про застосування штрафних санкцій, - 
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс» звернулося до суду із адміністративним позовом  до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про:
визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «Д`від 18.12.2024  №00189582406 щодо збільшення суми грошового зобов`язання із податку на доходи фізичних осіб у розмірі 185    236,27 грн, штрафні санкції - 37    321,63    грн, пеня - 72    236,89    грн;
визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «Д» від 18.12.2024  №00189652406 щодо збільшення суми грошового зобов`язання із військового збору в розмірі 12    657,83 грн, штрафні санкції - 2    550,32 грн, пеня - 4    936,20    грн;
визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 18.12.2024 №Ю-00189722406 в розмірі 178    887,15 грн;
визнання протиправним та скасування рішення №00189732406 про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 18.12.2024 у розмірі 73    374,28 грн.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 травня 2025 року адміністративний позов задоволено.
Також, Кіровоградським окружним адміністративним судом від 05  тарвня 2025 року прийнято окрему ухвалу, яку направлено до Кіровоградської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Кіровоградської обласної військової адміністрації, Кропивницької міської ради для проведення перевірок діяльності Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» в межах повноважень.
Зобов`язано  Кіровоградську обласну прокуратуру, Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області, Кіровоградську обласну військову адміністрацію, Кропивницьку міську раду повідомити Кіровоградський окружний адміністративний суд про вжиті заходи протягом місяця з дня отримання копії ухвали.
Вважаючи вказане судове рішення незаконним та необґрунтованим, Товариствао з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс»  просить його скасувати.
Підставами для скасування окремої ухвали Товариством зазначено, що в окремій ухвалі, суд має зазначити закон чи іншій нормативно-правовий акт(у тому числі його статтю, пункт тощо вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Зокрема, на думку скаржника, підставою для прийняття окремої ухвали є виявлення порушення закону тавстановлення причин і умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо). Аналізуючи викладене, обов`язковими умовами для прийняття окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акта із чітким зазначенням такої норми та обґрунтуванням, у чому саме полягає відповідне порушення. Крім того, якщо під час розгляду справи встановлено ознаки кримінального правопорушення, суд, постановляючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування, має вказати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним виявлено, а також обґрунтовувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Частини 1 та 4   статті 249 КАС України унормовують, що   суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Частиною 9 статті 249 КАС України   визначено, що окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Необхідність   постановлення окремої ухвали зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.
Отож, ураховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.
Підставою для прийняття окремої ухвали є виявлення порушення закону та встановлення причин і умов, що сприяли вчиненню порушення.
Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення.
Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).
Скаржник в апеляційній скарзі, указував на відсутність чіткого зазначення   судом першої інстанції   в окремій ухвалі обставин,   норма якого закону чи іншого нормативно-правового акта порушена   та в чому саме полягає відповідне порушення.
Так в окремій ухвали судом першої інстанції зазначено, що під час розгляджу справи ТОВ «Агродар-Україна Плюс» надано акти приймання-передачі благодійної допомоги товарами, складені між ТОВ «Агродар-Україна Плюс» та Благодійною організацією «Благодійний фонд «Україна - дітям»», яка у подальшому змінила назву на Благодійною організацією «Благодійний фонд «Кроп-Хелп».
У судовому засіданні представник позивача не змогла пояснити яким чином продукти харчування використовувалися благодійною організацією, як сторони погоджували необхідний перелік продуктів харчування задля їх завчасного придбання з метою подальшої передачі як благодійної допомоги.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.03.2025 витребувано у Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» завірені копії статуту Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» у редакціях, які діяли у період з 01.01.2018 по 30.04.2024, письмову інформацію та підтверджуючі докази стосовно того, хто є бенефеціаром благодійної допомоги, переданої ТОВ «Агродар-Україна Плюс» у період з 01.01.2018 по 30.04.2024, письмову інформацію та підтверджуючі докази як саме була використана благодійна допомога, передана ТОВ«Агродар-Україна Плюс» у період з 01.01.2018   по 30.04.2024, письмову інформацію та підтверджуючі докази щодо узгодження із ТОВ «Агродар-Україна Плюс» асортименту товару (продуктів харчування), якого потребує благодійна організація, письмову інформацію стосовно того, у якій сфері здійснює благодійну діяльність Благодійна організація «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» та які види діяльності нею здійснюються.
Однак, незважаючи на застосовані судом заходи процесуального примусу, Благодійною організацією «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» вимоги ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.03.2025 були не виконані.
Під час розгляду справи не встановлено кінцевого беніфеціара благодійної допомоги, переданої за актами приймання-передачі благодійної допомоги товарами, складені між ТОВ «Агродар-Україна Плюс» та Благодійною організацією «Благодійний фонд «Україна - дітям», яка у подальшому змінила назву на Благодійною організацією «Благодійний фонд «Кроп-Хелп»: №1 від 30.04.2018 на суму 33    139,78 грн, №2 від 31.12.2018    на суму 149    357,83 грн, №1 від 30.09.2019 на суму 115    910,88 грн, №2 від 31.10.2019 на суму 10    747,80 грн, №1 від 31.08.2020 на суму 22    789,88 грн, №2 від 30.09.2020 на суму 11    360,56 грн, №3 від 31.10.2020 на суму 8    418,44 грн, №4 від 30.11.2020 на суму 5    692,44 грн, №1 від 28.02.2021 на суму 5    293,21 грн, №2 від 31.03.2021 на суму 7    604,96 грн, №3 від 30.06.2021 на суму 13    242,76 грн, №4 від 31.07.2021 на суму 15    963,76 грн, №5 від 31.08.2021 на суму 11    093,94 грн, №6 від 30.11.2021 на суму 8    890,20 грн, №7 від 31.12.2021 на суму 6    616,01 грн, №1 від 31.01.2022 на суму 4    775,48 грн, №2 від 28.02.2022    на суму 1    415,14 грн, №3 від 31.03.2022 на суму 5    369,58 грн , №4 від 29.04.2022 на суму 7    949,77 грн, №5 від 31.05.2022 на суму 7    821,20    грн, №6 від 30.06.2022 на суму 9    470,71 грн, №7 від 31.07.2022   на суму 10    040,97 грн, №8 від 31.08.2022 на суму 12    428,28 грн,  №9 від 30.09.2022 на суму 5    896,33 грн, №10 від 31.10.2022  на суму 7    763,12, №11 від 30.11.2022 на суму 7   543,80 грн (а.с.75, Т.2), №2 від 31.03.2023 на суму 6    389,55 грн, №1 від 31.01.2023 на суму 4    136,55 грн, №9 від 29.12.2023 на суму 5    004,86 грн,  №8 від 31.10.2023 на суму 6    053,26 грн, №7 від 30.09.2023  на суму 22    794,54 грн, №6 від 31.07.2023 на суму 11    787,52 грн, №5 від 30.06.2023 на суму 7    788,95 грн, №4 від 31.05.2023 на суму 9    782,99 грн, 33 від 30.04.2023 на суму 4    801,30 грн, №1 від 29.02.2024 на суму 4    717,42 грн, №2 від 31.03.2024 на суму 4    454,07 грн, №3 від 30.04.2024. на суму 3    378,25 грн.
Також, судом першої інстанції встановлено, що у позивача ТОВ «Агродар-Україна Плюс» та Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» одна і та ж юридична адреса: м.    Кропивницький, вул.    Тараса Карпи, 84, кімната 414. Адреса електронної пошти Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп», яка на час розгляд справи містилася у відкритих джерелах, yakovleva.agrodar@gmail.com, складається з прізвища директора такої благодійної організації і слова агродар, що є частиною назви позивача.
Представником відповідача надано копії фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва Благодійної організації «Благодійний фонд «Україна - дітям» за 2018 рік, фінансових звітів суб`єкта малого підприємництва Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» за 2022 рік , за 2023 рік.
Зі змісту фінансових звітів судом встановлено, що у 2018 році Благодійна організація «Благодійний фонд «Україна - дітям»» та у 2022 і 2023 роках Благодійна організація «Благодійний фонд «Кроп-Хелп» не здійснювала діяльність.
Представник відповідача зазначив, що за період з 01.01.2019 по 31.12.2021 Благодійна організація «Благодійний фонд «Україна - дітям», яка у подальшому змінила назву на Благодійною організацією «Благодійний фонд «Кроп-Хелп»", фінансову звітність не подавала.
На підставі вищевикладеного, суд першої інстанції дійшов висновку, що такі обставини свідчать про необхідність проведення перевірки діяльності Благодійної організації «Благодійний фонд «Кроп-Хелп», у тому числі в частині використання благодійної допомоги, переданої від ТОВ «Агродар-Україна Плюс» упродовж 2018 - 2024 років.
У постанові від 13.06.2024 по справі № 826/3979/18 Верховного Суду зазначено, що  окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.  Така ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватися будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участі у справі.
Верховний Суд неодноразово вказував, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону. 
Постановлення окремої ухвали суду не є формою притягнення порушника до відповідальності, а є формою реагування суду на виявлені ним можливі порушення з метою вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Перевірка наявності чи відсутності підстав для притягнення відповідних осіб до відповідальності здійснюється органами, уповноваженими на це.
Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.
Згідно  п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів  до  уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень  не  означає необхідності відповідати  на  кожен аргумент захисту  на  підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що  згідно  практики Європейського суду  з прав  людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти  України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно  до  п.58 якого суд повторює, що  згідно з  його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний  з  належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів  з  вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави,  на  яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його  не  можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді  на  кожен аргумент. Міра,  до  якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною  в  залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись статтями 241-245, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс»  залишити без задоволення.
Окрему ухвалу  Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 травня 2025 року залишити без змін.                                 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.                     
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров