ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4414/25 Справа № 211/3561/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Юзефович І. О. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року                                                         м. Кривий Ріг
справа № 211/3561/23 
Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – судді Остапенко В.О.,
суддів Бондар Я.М., Зубакової В.П.
секретар судового засідання Дяченко Д.П.
сторони:
позивач  ОСОБА_1 
відповідач  ОСОБА_2 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кривенко Ірина Михайлівна, на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 січня 2025 року, яке ухвалено суддею Юзефович І. О. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, відомості щодо дати складання повного судового рішення в матеріалах справи відсутні, 
УСТАНОВИВ:

В червні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. 
В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що вона, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11 грудня 1998 року за № 1-4958, є власником земельної ділянки площею 0,0415 га з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої є обслуговування житлового будинку і господарських споруд, що підтверджено Державним актом на право приватної власності на землю. 
Відповідач ОСОБА_2 є власником житлового будинку та земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), право власності зареєстровано на підставі рішення органу місцевого самоврядування, серія та номер: 1009, виданий 26 жовтня 2016 року Криворізькою міською радою, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 28 травня 2023 року № 333764029. 
Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , межують, тобто є сусідніми одна з одною та розділені парканом. 
Незважаючи на те, що земельні ділянки мають різні назви вулиць - Чорноморська та АДРЕСА_2 , фактично їх географічне розташування одна відносно одної є суміжними, тобто сусідніми та розділені огорожею (парканом). 
Відповідачем ОСОБА_2 на межі їхніх земельних ділянок споруджено вигрібну яму (каналізаційну), з якої постійно витікають фекалії, сеча, помиї на земельну ділянку позивача, тобто її огород. 
Через це, на подвір`ї позивача відчутний постійний сморід, особливо влітку.
Земельна ділянка - це її огород, де вона саджає та вирощує овочі для особистого вживання, ягоди, зелень, тощо. Однак, оскільки фекалії з вигрібної ями (каналізаційної) підтоплюють її земельну ділянку, вона позбавлена права користування земельною ділянкою за цільовим призначенням у повному обсязі. 
13 травня 2021 року позивач звернулася із письмовим зверненням до Голови Криворізької міської ради, Голови Довгинцівської районної ради та Держпроспоживслужби з приводу порушення відповідач її прав, в наслідок спорудженої вигрібної ями (каналізаційної) рідких відходів (фекалії, сеча, помиї). 
Головою Криворізької міської ради вище наведене звернення 18 травня 2021 року було надіслано до виконкому Довгинцівської районної у місті ради для подальшого розгляду, відповідно до повноважень і надання відповіді щодо вирішення порушених у зверненні питань. 
Листами виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-142-П/021 від 21 травня 2021 року та № П-143-П/021 від 21 травня 2021 року позивачу було надано відповідь на її звернення, з яких слідує, що в межах наданих повноважень з виїздом на місце було встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушуються будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:201 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». Власнику домоволодіння АДРЕСА_2 ОСОБА_2 направлено письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вищезазначену відстань від вікон житлового будинку та урахуванням не менше 1 м від межі. 
У жовтні 2021 року ОСОБА_1 повторно звернулась до вказаних вище державних органів із заявою-повідомленням щодо не виконання припису ОСОБА_2 про необхідність перенесення вигрібної ями (каналізаційної), на що отримала наступну відповідь. 
Виконавчим комітетом Довгинцівської районної ради листом за № П-543-УКЦ від 21 жовтня 2021 року та ПИ-12713413/2 від 12 жовтня 2021 року їй повідомлено, що з повторним виїздом на місце було знову встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 , збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушені будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». Раніше відправлений письмовий припис відповідачу з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння проігноровано та не виконано. ОСОБА_1 роз`яснено, що у виконкому районної в місті ради відсутні повноваження примусово змусити перенести зливну яму, яка розташована на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . Позивачу, відповідно статті 16 ЦК України, роз`яснено право на звернення до суду за захистом порушених прав. 
25 жовтня 2021 року позивач втретє звернулася з письмовим зверненням до Голови Криворізької міської ради, Голови Довгинцівської районної ради з приводу порушення відповідачем її прав, через спорудження вигрібної ями (каналізаційної) рідких відходів (фекалії, сеча, помиї). 
Головою Криворізької міської ради вище наведене звернення 28 жовтня 2021 року було надіслано до виконкому Довгинцівської районної у місті ради для подальшого розгляду, відповідно до повноважень і надання відповіді щодо вирішення порушених у зверненні питань. 
Листами виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-306-П/021 від 02 листопада 2021 року та за № 324-11/021 від 08 листопада 2021 року було надано відповіді на звернення позивача, з яких слідує, що відповідальними особами було встановлено порушення будівельних норм табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у грунт». Виїздом на місце 01 листопада 2021 року було з`ясовано, що раніше направлений письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння, тобто відповідачем, не виконаний. Позивачу, відповідно статті 16 ЦК України, повторно роз`яснено право на звернення до суду за захистом порушених прав. 
Позивач ОСОБА_1 вважає, що її права на безпечне життя і здоров`я порушені ОСОБА_2 , оскільки вона продовжує користуватися вигрібною ямою (каналізаційною), конструкція та стан якої не запобігають фільтрації фекальних стоків у грунт та на поверхню, що призводить до засмічення належної їй земельної ділянки фекальними стоками з відповідними наслідками. Факт порушення, що полягає в експлуатації відповідачем та її членів сім`ї вигрібної ями (каналізаційної), яка побудована з порушенням Державних будівельних норм, є водонепроникною, об`єктивно вказує на створення їй перешкод у здійсненні нею права користування та розпорядження своїм майном у вигляді земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі наведеного вище позивач просила суд обов`язати ОСОБА_2 ліквідувати шляхом засипання самочинно збудованої вигрібної ями (каналізаційної), що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , для усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою належній ОСОБА_1 з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 січня 2025 року в задоволені позову відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кривенко І.М., посилаючись на незаконність рішення суду першої інстанції, порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити у справі нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача.
Апеляційна скарга мотивована тим, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення судом не було враховано та не надано належної оцінки Листам виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-142-П/021 від 21 травня 2021 року та № П-143-П/021 від 21 травня 2021 року, якими встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушуються будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:201 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». Власнику домоволодіння АДРЕСА_2 ОСОБА_2 направлено письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вищезазначену відстань від вікон житлового будинку та урахуванням не менше 1 м від межі. 
Не надано оцінку листам Виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-543-УКЦ від 21 жовтня 2021 року та ПИ-12713413/2 від 12 жовтня 2021 року, та листам Виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-306-П/021 від 02 листопада 2021 року та за № 324-11/021 від 08 листопада 2021 року якими також встановлено порушення відповідачем та встановлено, що раніше відправлений письмовий припис відповідачу з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння проігноровано та не виконано.
Крім того судом першої інстанції взагалі не надано оцінки висновку експерта про проведення судово-технічної експертизи № 13/24 від 15 серпня 2024 року, яким встановлено порушення відповідачем державних будівельних норм та в оскаржуваному рішенні не зазначено про його наявність.
Також апелянт вважає безпідставною відмову суду у допиті свідків, які могли підтвердити обставини, викладені в позовній заяві.
У відзиві на апеляційну скаргу Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради підтримує доводи апеляційної скарги позивача та просить її задовольнити. 
Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Кривенко І.М., яка підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити, представника відповідача ОСОБА_2 – адвоката Павленка С.М., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині – залишенню без змін, з наступних підстав.
За змістом частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної інстанції.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції не відповідає вказаним вимогам закону.
Як установлено судом та убачається із матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11 грудня 1998 року за № 1-4958 має на праві приватної власності земельну ділянку площею 0,0415 га з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої є обслуговування житлового будинку і господарських споруд, що підтверджено Державним актом на право приватної власності на землю (а.с.7).
Відповідач ОСОБА_2 є власником житлового будинку та земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), право власності зареєстровано на підставі рішення органу місцевого самоврядування, серія та номер: 1009, виданий 26 жовтня 2016 року Криворізькою міською радою, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 28 травня 2023 року № 333764029 (а.с.16).
Тобто земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , та за адресою: АДРЕСА_2 , межують одна з одною.
Звертаючись до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, позивач посилалась на те, що приводом звернення до суду є те, що відповідачем по справі на межі їхніх земельних ділянок споруджено вигрібну яму (каналізаційну), з якої постійно витікають фекалії, сеча, помиї на її земельну ділянку.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог позивача, відповідача посилалась на те, що згідно схематичного плану земельної ділянки домоволодіння АДРЕСА_2 під літерою «Д» позначена дворова вбиральня, рік забудови 1986; згідно технічної характеристики будинку, допоміжних будівель і споруд під літерою «Д» зазначена дворова вбиральня. Вигрібна яма колишньої дворової вбиральні перебуває на відстані не менш ніж 1 метр від межі з земельною ділянкою АДРЕСА_1 , власником якої є позивач. Труба для відкачки відходів заведена у бік вигрібної ями у напрямку межі з земельною ділянкою позивача, з метою максимального використання земельної ділянки для садівництва, що не суперечить будівельним нормам, оскільки будівельні норми не містять нормативу для розташування труби для відкачки вигрібної ями від самої вигрібної ями і від межі домоволодінь. Житловий будинок відповідача обладнаний туалетом, ванною кімнатою, тому потреба у дворовій вбиральні є відсутньою. Вигрібна яма колишньої дворової вбиральні у теперішній час використовується для каналізаційних стоків домоволодіння. Відповідач вважає, що ОСОБА_1 і комісія Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради безпідставно дійшли висновку, що вигрібна яма виконана з не водотривкого матеріалу. Такий висновок є поверховим.
Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог позивача, суд першої інстанції виходив з того, що в ході судового розгляду судом не встановлено, що стан вигрібної ями, розташованої на земельній ділянці відповідача, призводить до погіршення належного позивачу на праві власності нерухомого майна, порушує її екологічні права, оскільки доказів цих обставин позивач не надала.
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч.7 ст. 319 ЦК України діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Згідно ч. 4 ст. 373 ЦК України власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.
Відповідно до абз. 2 п. 33 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11 грудня 1998 року за № 1-4958 має на праві приватної власності земельну ділянку площею 0,0415 га з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої є обслуговування житлового будинку і господарських споруд, що підтверджено Державним актом на право приватної власності на землю (а.с.7).
Відповідач ОСОБА_2 є власником житлового будинку та земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), право власності зареєстровано на підставі рішення органу місцевого самоврядування, серія та номер: 1009, виданий 26 жовтня 2016 року Криворізькою міською радою, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 28 травня 2023 року № 333764029 (а.с.16).
Земельні ділянки сторін у справі за адресою: АДРЕСА_1 , та за адресою: АДРЕСА_2 , межують одна з одною.
Підставою позову, в даному випадку, є твердження позивача про те, що відповідачем по справі на межі їхніх земельних ділянок споруджено вигрібну яму (каналізаційну), з якої постійно витікають фекалії, сеча, помиї на її земельну ділянку
Як слідує із матеріалів справи, листами виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-142-П/021 від 21 травня 2021 року та № П-143-П/021 від 21 травня 2021 року позивачу було надано відповідь на її звернення, з яких слідує, що в межах наданих повноважень з виїздом на місце представниками виконкому, в межах наданих повноважень, було встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушуються будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:201 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». 
Власнику домоволодіння АДРЕСА_2 ОСОБА_2 направлено письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вищезазначену відстань від вікон житлового будинку та урахуванням не менше 1 м від межі. 
Виконавчим комітетом Довгинцівської районної ради, листами за № П-543-УКЦ від 21 жовтня 2021 року та ПИ-12713413/2 від 12 жовтня 2021 року позивачу повідомлено, що з повторним виїздом на місце було знову встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 , збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушені будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». 
Раніше відправлений письмовий припис відповідачу з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння проігноровано та не виконано. 
ОСОБА_1 роз`яснено, що у виконкому районної в місті ради відсутні повноваження примусово змусити перенести зливну яму, яка розташована на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . Позивачу, відповідно статті 16 ЦК України, роз`яснено право на звернення до суду за захистом порушених прав. 
Листами виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-306-П/021 від 02 листопада 2021 року та за № 324-11/021 від 08 листопада 2021 року позивачу було надано відповіді на звернення позивача, з яких слідує, що відповідальними особами було встановлено порушення будівельних норм табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у грунт». 
Виїздом на місце 01 листопада 2021 року було з`ясовано, що раніше направлений письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння, тобто відповідачем, не виконаний. 
Позивачу, відповідно статті 16 ЦК України, повторно роз`яснено право на звернення до суду за захистом порушених прав. 
Також, висновком експерта № 13/24 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 211/3561/23, який складено 15 серпня 2024 року, установлено, що після проведенного візуально-інструментального дослідження, аналізу наявної документації у матеріалах справи та вимог державних будівельних норм, експертом вставнолено, що при спорудженні та використанні вигрібної ями (споруди для зберігання строків), яка знаходиться поруч з газопроводом – вводом у куті земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015 відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , відносно суміжної земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014 позивача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , межами яких є паркан, недотримано вимоги державних будівельних норм (ДБН) а сааме: п. 6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (5); п. 2.21, п. 2.24 «Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» (7); п. 10.8.4 ДБН В.2.5-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування. З Зміною № 1» (8). 
Також вказаним висновком експерта встановлено, що при спорудженні та використанні вигрібної ями (споруди для зберігання стоків), яка знаходиться поруч з газопроводом-вводом у куті земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015 відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , відносно сумісної земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014 позивача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , межами яких є паркан, недотримано вимоги державних будівельних норм (ДБН), а саме: п. 6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (5) – при введенні водопроводу у будинок та обладнання внутрішньобудинкової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб не допускається: п. 2.21 «Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» (7) – Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення; п. 2.24 «Державних санітарних норм та правил та правил утримання територій населених місць» (7) – Обладнання внутрішньобудинкової каналізації та каналізування об`єктів з відведенням стічних вод у вигляді ями забороняється; п. 10.8.4 ДБН В.2.5-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування. Зі зміною № 1 (8) – У районах населених пунктів, в яяких відсутні мережі централізованої або децентралізованої господарсько-побутової каналізації, не можна проектувати введення водопроводу у будинок, внутрішньо-будинкову та зовнішню каналізацію з подальшим відведенням стічних вод у вигрібні ями». 
Отже, з матеріалів справи слідує, що на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушуються будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:201 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт».
Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству (ст. 13 Конституції України).
Статтею 41 Конституції України встановлено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Відповідно до ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
За змістом ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до вимог ст. 391 Земельного кодексу України, власники земельних ділянок зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів; дотримуватися правил добросусідства.
Згідно зі ст. 152 Земельного кодексу України, держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю.
Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.
Згідно з п. 1.1 розділу І Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 березня 2011 року № 145 у цих Державних санітарних нормах та правилах утримання територій населених місць (далі - Санітарні норми) терміни вживаються у такому значенні: вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.
Відповідно до п. 2.21 санітарних норм рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об`єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується. Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення. Перевезення рідких відходів з вигребів та розміщення їх на території приватних володінь, а також використання їх як добрива в сільському господарстві забороняється.
Матеріалами справи встановлено, що Листами виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-142-П/021 від 21 травня 2021 року та № П-143-П/021 від 21 травня 2021 року, встановлено, що на території домоволодіння АДРЕСА_2 , на межі з домоволодінням АДРЕСА_1 збудовано зливну яму, фекалії з якої протікають на територію позивача, підтоплюють фундамент огорожі, спричиняють неприємний запах, чим порушуються будівельні норми табл. 6.7 ДБН Б 2.2-12:201 «Планування та забудова територій» - «фільтруючі колодязі, септики мають бути на відстані 8-10 м від житлових будинків та літніх кухонь»; примітка 4 табл. 6.7 - «вигрібні ями дворових вбиралень повинні бути виконанні з конструкцій, що запобігають фільтрації стоків у ґрунт». Власнику домоволодіння АДРЕСА_2 ОСОБА_2 направлено письмовий припис з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вищезазначену відстань від вікон житлового будинку та урахуванням не менше 1 м від межі. 
Аналогічно, листам Виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-543-УКЦ від 21 жовтня 2021 року та ПИ-12713413/2 від 12 жовтня 2021 року, та листами Виконавчого комітету Довгинцівської районної ради за № П-306-П/021 від 02 листопада 2021 року та за № 324-11/021 від 08 листопада 2021 року було встановлено порушення відповідачем розміщення зливної ями та встановлено, що раніше відправлений письмовий припис відповідачу з попередженням про необхідність перенесення вигрібної ями на вище зазначену відстань від вікон житлового будинку та з урахуванням не менше 1 м від межі, власником домоволодіння проігноровано та не виконано.
Крім того, висновком експерта № 13/24 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 211/3561/23, який складено 15 серпня 2024 року встанволені порушення відповідача, а саме: недотримано вимоги державних будівельних норм (ДБН) а сааме: п. 6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (5); п. 2.21, п. 2.24 «Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» (7); п. 10.8.4 ДБН В.2.5-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування. З Зміною № 1» (8)
Також вказаним висновком встанволено, що відповідачем недотримано вимоги державних будівельних норм (ДБН), а саме: п. 6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (5) – при введенні водопроводу у будинок та обладнання внутрішньобудинкової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб не допускається: п. 2.21 «Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» (7) – Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення; п. 2.24 «Державних санітарних норм та правил та правил утримання територій населених місць» (7) – Обладнання внутрішньобудинкової каналізації та каналізування об`єктів з відведенням стічних вод у вигляді ями забороняється; п. 10.8.4 ДБН В.2.5-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування. Зі зміною № 1 (8) – У районах населених пунктів, в яких відсутні мережі централізованої або децентралізованої господарсько-побутової каналізації, не можна проектувати введення водопроводу у будинок, внутрішньо-будинкову та зовнішню каналізацію з подальшим відведенням стічних вод у вигрібні ями». 
Враховуючи вищевикладене, висновок суду про відмову у задоволенні позову в повному обсязі є помилковим, оскільки вбачається, що стан вигрібної ями (каналізаційної), в якому вона знаходиться на даний час, порушує права та інтереси позивача.
Статтею 15 ЦК України встановлено, що право на захист цивільних прав та інтересів кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Стаття 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Крім того необхідно зазначити, що за своєю юридичною природою позов - це матеріально-правова вимога до суду заінтересованої особи (позивача) про здійснення правосуддя в цивільній справі на захист прав, свобод чи інтересів, порушених чи оспорюваних іншою особою (відповідачем).
Право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі передбачено статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та бути адекватним наявним обставинам.
Підставою позову є фактичні обставини, що наведені у позовній заяві, тому зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору.
За таких обставин, відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, ухвалене у справі рішення суду необхідно скасувати, позов задовольнити, зобов`язавши ОСОБА_2 ліквідувати, шляхом засипання, самочинно збудовану вигрібну яму (каналізаційну), що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , для усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою належній ОСОБА_1 з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 січня 2025 року підлягає скасуванню, з постановленням нового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , з відповідача на користь позивача підлягає відшкодування судовий збір за розгляд справи у суді першої інстанції в розмірі 1 073,60 грн та в суді апеляційної інстанції в розмірі 1 610,40 грн.
Керуючисьст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кривенко Ірина Михайлівна, задовольнити.
Рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 січня 2025 року скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення.
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою – задовольнити. 
Зобов`язати ОСОБА_2 ліквідувати шляхом засипання самочинно збудованої вигрібної ями (каналізаційної), що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:03:454:0015, за адресою: АДРЕСА_2 , для усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою належній ОСОБА_1 з кадастровим номером 1211000000:03:454:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з  ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1  1 073 гривень 60 копійок в рахунок відшкодування судових витрат понесених на оплату судового збору за подання до суду позовної заяви.
Стягнути з  ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1  1 610 гривень 40 копійок в рахунок відшкодування судових витрат понесених на оплату судового збору за подання до суду апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 24 червня 2025 року.

Головуючий:

Судді: