ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

10 липня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 340/3093/24	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року (суддя Кравчук О.В., м. Кропивницький, повний текст рішення складено 30.09.2024 року) в справі №340/3093/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання виключити з інтегрованої картки платника заборгованість з єдиного соціального внеску,-

в с т а н о в и в:
13.05.2024 року ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі по тексту – відповідач) в якому, просив визнати протиправною бездіяльність відповідача у не здійсненні виключення з інтегрованої картки платника (ІКП) заборгованості з єдиного соціального внеску у розмірі на суму недоїмки з єдиного соціального внеску 37788,74 грн.; зобов`язати відповідача виключити з інтегрованої картки платника (ІКП) заборгованість з єдиного соціального внеску у розмірі на суму недоїмки з єдиного соціального внеску 37788,74 грн.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року позовні вимоги задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Головне управління ДПС у Кіровоградській області подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.11.2023 у справі №340/7447/23 зобов`язано ГУ ДПС у Кіровоградській області, зокрема, визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-144392-52 від 25.10.2019 в сумі 23785,08 грн та №Ф-144392-52 від 28.11.2019 на суму 26539,60 грн, відтак інших вимог зобов`язального характеру щодо коригування інтегрованої картки платника в частині зменшення заборгованості зазначеним рішенням суду не покладено. Згідно з п.п. 14.1.156 п. 14.1 ст. 14 ПК України податкове зобов`язання – сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим ПКУ та/або Митним кодексом. Апелянт вказував, що грошовим зобов`язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.11.2023 року у справі № 340/7447/23 визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 25 жовтня 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23785,08 грн;    визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 28 листопада 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 26539,26 грн. Проте у інтегрованій картці платника (ІКП) ОСОБА_1 обліковується заборгованість з єдиного соціального внеску на суму 37788,74 грн. Приписами статті 72 ПК України визначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України; від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків, звіти про підзвітні рахунки, подані від фінансових агентів; від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів; за наслідками податкового контролю; для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку, а також інформація, наведена у скарзі покупця (споживача) щодо порушення платником податків встановленого порядку проведення розрахункових операцій із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій; від центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифрової економіки, інформацію про відповідність резидентів Дія Сіті вимогам Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні», зокрема щодо включення/виключення платників податків до/з реєстру Дія Сіті. Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом. Суд першої інстанції вказував, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо правильного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Відповідно матеріалів справи ОСОБА_1 18.05.2000 року зареєструвався як фізична особа-підприємець.
Встановлено, що 25.10.2019 року ГУ ДПС у Кіровоградській області прийнято вимогу щодо ОСОБА_1 про сплату єдиного соціального внеску в сумі 23785,08 грн.
Не погодившись зі вимогою, позивач звернувся до суду. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.11.2023 року у справі № 340/7447/23    визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 25 жовтня 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23785,08 грн;    визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 28 листопада 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 26539,26 грн.
Рішенням суду встановлено, що скасованими вимогами визначено грошове зобов`язання нараховане за період з січня 2017 року по вересень 2019 року.  
Встановлено, що 04.04.2024 року ОСОБА_1 через свого представника звернувся до ГУ ДПС у Кіровоградській області з заявою про виключення з інтегрованої картки платника (ІКП) заборгованості з єдиного соціального внеску на суму 37788,74 гривень. Листом № 4099/6/11-28-24-01-12 від 19.04.2024 року повідомлено, що у задоволенні поданої заяви відмовлено з підстав, що вказане вище рішення суду не зобов`язує відповідача здійснити коригування інтегрованої картки платника в частині зменшення заборгованості.
Представником позивача надіслано відповідачу адвокатський запит б/н від 26.04.2024 року з проханням надати копію інтегрованої картки платника з єдиного соціального внеску. Листом № 4579/6/11-28-19-02-49 від 06.05.2024 року надано копію такої інтегрованої картки платника з єдиного соціального внеску, з якої вбачається, що відповідач не здійснив коригування в сторону зменшення недоїмки.
В інтегрованій картці позивача міститься нарахування єдиного соціального внеску у загальній сумі 37788,74 грн., з яких: за 2017 рік - 8448 грн, що дорівнює мінімальному страховому внеску (3200 x 22%) помноженому на кількість місяців звітного року; за 2018 рік - 9828,72 грн, або 2457,18 грн за кожний квартал, (мінімальна заробітна плата з січня 2018 року 3723 х 22 відсотки = 819,06 грн/міс); за 2019 рік - 11016,72 грн (мінімальна заробітна плата з січня 2019 року 4173 х 22 відсотки = 918,06 грн/ міс, за квартал відповідно 918,06 грн х 3 = 2754,18 грн); за 2020 рік по - 8495,3 грн з урахуванням п.9 прим. 10 Закону №2464 (мінімальна заробітна плата з січня 2020 року 4723 х 22 відсотки - 1039,06 грн/міс. та з вересня 2020 року 5000 грн. х 22 відсотки = 1100,0 грн).
Згідно п. 59.1, п. 59.2 ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому  податкову вимогу  в  порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений  пунктом 102.4  статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно п. 60.1, п. 60.5 ст. 60 ПК податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі. У випадках, визначених підпунктом 60.1.2 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги. У випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Отже, податкова вимога, якою визначено суму податкового зобов`язання вважається відкликаною з моменту набрання рішенням суду, яким вона сканована, законної сили.
Відповідно до пунктів 1, 3, 4 розділу І Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5, інтегрована картка платника  - форма оперативного обліку за визначеними параметрами, яка містить інформацію щодо облікових даних платника та призначена для хронологічного, систематичного або комбінованого накопичення, групування та узагальнення інформації з реквізитів первинних документів, оброблених засобами ІКС ДПС (податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, рішень податкового органу, повідомлень економічних операторів, отриманих з Електронної системи обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про розраховану (зменшену) суму акцизного податку за сформовані (деактивовані) унікальні ідентифікатори, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, даних Казначейства про надходження платежів тощо). ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею. Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень. Оперативний облік платежів та звітність податкових органів ґрунтується на таких принципах: нарахування - показники фіксуються в оперативному обліку згідно з правилами оподаткування, установленими Кодексом та іншими законодавчими актами з питань податкового законодавства; превалювання сутності над формою - законність відображення облікових операцій та відповідність їх сутності; повне висвітлення - звітність податкових органів має містити інформацію, яка всебічно характеризує стан розрахунків платників податків з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування; безперервність - виконання повноважень та функцій податкових органів здійснюється виходячи з припущення, що їх діяльність буде тривати і надалі. Для забезпечення в ІКП достовірності первинних показників оперативного обліку структурними підрозділами за напрямами роботи здійснюється попередній та загальний контроль у терміни, встановлені цим Порядком. Відображення/занесення первинних показників у підсистемах ІКС ДПС здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.
Показники у ІКП повинні бути точними, вірними, відображати стан платника податків, його розрахунки перед бюджетом та наявність заборгованості. 
Згідно п. 1, п. 3 розділу ІІ, п. 6, п. 8 розділу ІІІ Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5, для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету / технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з  Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3). ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею. Первинні показники оперативного обліку в ІКП відображаються в хронологічному порядку. Водночас кожний первинний показник оперативного обліку фіксується в окремому рядку із зазначенням коду та його короткого опису з посиланням на реквізити первинних документів, дати його проведення з подальшим автоматичним розрахунком в ІКП первинних показників оперативного обліку.
Територіальні органи ДПС формують відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів та відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати єдиного внеску за формами, визначеними  Порядком обліку платників податків і зборів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 09 грудня 2011 року № 1588, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 22 квітня 2014 року № 462), та Порядком обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 листопада 2014 року № 1162, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 грудня 2014 року за № 1553/26330, та проводять заходи, пов`язані з ліквідацією або реорганізацією платників податків. При цьому в ІКС ДПС ІКП закриваються із встановленням дати закриття за умов: погашення сум податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафних санкцій та пені  та/або списання сум податкового боргу, штрафних санкцій та  пені. Моніторинг повноти та своєчасності відображення в ІКС ДПС сум  пені, нарахованих на податкові зобов`язання, визначені платником податків або податковим агентом, у тому числі у разі внесення змін до податкової звітності внаслідок самостійного виявлення платником податків помилок відповідно до  статті 50  глави 2 розділу II Кодексу, забезпечується керівником структурного підрозділу територіального органу ДПС, відповідального за адміністрування платежів. За результатами опрацювання записів Журналу сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та  пені, за якими минув строк давності, не пізніше двох робочих днів, наступних за днем його формування, зазначені структурні підрозділи шляхом встановлення відповідної відмітки підтверджують / відмовляють у підтвердженні повноти внесеної до ІКС ДПС інформації.
Визнання протиправною та скасування вимоги від 25 жовтня 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 23785,08 грн та  визнання протиправною та скасування вимоги від 28 листопада 2019 року про сплату ОСОБА_1 боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 26539,26 грн. згідно рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.11.2023 року у справі № 340/7447/23  є наслідком відображення у інтегрованій картці платника. 
Листом № 4579/6/11-28-19-02-49 від 06.05.2024 року ГУ ДПС у Кіровоградській області повідомило, що в інтегрованій картці позивача міститься нарахування єдиного соціального внеску у загальній сумі 37788,74 грн.
          Згідно п. 1 розділу 5 вищевказаного Порядку, ІКС ДПС в автоматичному режимі формуються кожного робочого дня та зберігаються протягом звітного року переліки перевірок, переліки податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та реєстри розбіжностей контрольно-перевірочної роботи на основі первинних показників, внесених до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи.
Варто вказати, що у відповідності пунктів 1, 3 підрозділу 3 розділу 5 Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5, інформація про виявлені заниження податкових зобов`язань у розрізі податкових (звітних) періодів / податкових декларацій (розрахунків) та граничні строки сплати таких зобов`язань враховуються під час розрахунку суми  пені  в ІКП. Моніторинг повноти та своєчасності відображення в ІКС ДПС сум  пені, нарахованих на податкові зобов`язання, визначені територіальним органом ДПС за результатами податкової перевірки, та/або сум  пені, нарахованих на грошові зобов`язання, визначені територіальним органом ДПС за результатами податкової перевірки у разі несвоєчасної їх сплати, забезпечується керівниками структурних підрозділів територіального органу ДПС, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи та відповідальні за адміністрування платежів.
Таким чином у інтегрованій картці платника податків відображаються суми податкових зобов`язань з урахуванням особливостей, визначених законодавством. 
Рішенням суду у справі №380/7447/23, що набрало законної сили визнано протиправними та скасовано вимоги про сплату єдиного внеску, таке призводить до обов`язку здійснити коригування даних в інтегрованій картці платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
                              Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
          Керуючись статтями 242, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
п о с т а н о в и в:
                              Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області - залишити без задоволення.
                              Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року в справі №340/3093/24 – залишити без змін.
                    Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 – 329 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова