П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 липня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/22818/23	

Головуючий в 1 інстанції: Лебедєва Г.В.
Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса
    Повний текст судового рішення складений 26.01.2024

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі  колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2024 року у справі за адміністративним позовом товариства з додатковою відповідальністю «Одеський завод будівельно-обробних машин» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

31.08.2023 товариство з додатковою відповідальністю (надалі - ТДВ) «Одеський завод будівельно-обробних машин» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення від 17.08.2023 №20467/15-32-07-07-23 про визначення пені у розмірі 144085,99грн. за порушення п.п.1, 2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» з урахуванням п.21 розділу 2 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 та п.14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що грошові кошти від нерезидента були зараховані на поточний рахунок товариства з порушенням строків в зв`язку із поглибленим вивченням ситуації отримання статків банківською установою, а тому з боку позивача відсутні порушення Закону України «Про валюту і валютні операції», Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 та постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26.01.2024 позов задоволений з підстав відсутності порушення позивачем термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог.
Апелянт зазначає, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів безпосередньо пов`язані з валютним наглядом, тому закінчення розрахунку за експортною операцією припиняється після зарахування валютної виручку на поточний рахунок.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено, що ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, перебуває на обліку як платник податків та займається наступними видами діяльності за КВЕД: 28.92 Виробництво машин і устаткування для добувної промисловості  та будівництва; Інші: 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування; 68.20 надання в оренду  й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, та ін. /а.с.61-62/
В період з 07.07.2023 по 13.07.2023 посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області, на підставі наказу від 03.07.2023 №5051-п та направлення від 06.07.2023  №9991/15-32-07-07-16, проведено документальну позапланову виїзну  перевірку ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» щодо вимог валютного законодавства за контрактом від 12.01.2022 №3304 за період діяльності з 12.01.2022, за результатами якої складено акт перевірки від 20.07.2023 №19567/15-32-07-07. 
Перевіркою встановлено порушення позивачем п.п.1, 2  ст.13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого  постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, а саме несвоєчасне отримання валютної виручки на поточний рахунок  в сумі 2281740 рублів по експортному контракту на поставку продукції від 12.01.2022 № 3304 з нерезидентом ТОВ «Нова Тек Ру» (росія). /а.с.12-22/
За результатом розгляду акту перевірки, податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 17.08.2023 №20467/15-32-07-07-23 щодо визначення пені у розмірі 144085,99грн. за порушення п.п.1, 2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» з урахуванням п.21 розділу 2 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 та п.14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану». /а.с.24-26/
Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням щодо застосування штрафу, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (надалі – ПК України).
У відповідності до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.
Підпунктом  62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України  передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок, відповідно до вимог цього  кодексу, а також, перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого, покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Пунктом  75.1 ст.75 ПК України  встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до ст.75.1.2. ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про валюту і валютні операції»  відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються  Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього  Закону.
Положеннями ч.ч.3, 6, 9 та 10 ст.11 Закону України «Про валюту і валютні операції»  визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
При цьому, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 Перехідних положень ПК України передбачає, що тимчасово, до 01.08.2023, податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім, зокрема, документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених  пп.78.1.2  (в частині контролю за трансфертним ціноутворенням), 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.14 -78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 п.78.1 ст.78 цього кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальних позапланових перевірок з питань оподаткування юридичними особами або іншими нерезидентами, які здійснюють господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів).
Як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління ДПС в Одеській області від 03.07.2023, на підставі пп.69.2 п.69 підрозділу 10 Перехідних положень ПК України, призначено проведення документального позапланової виїзної перевірки ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» щодо вимог валютного законодавства за контрактом від 12.01.2022 №3304. /а.с.23/
Копія вищезазначеного наказу про призначення перевірки та направлення від 06.07.2023 №9991/15-32-07-07-16 на її проведення вручено головному бухгалтеру позивача 07.07.2023, що свідчить про дотримання вимог ПК України в частині призначення та проведення податкової перевірки.
Перевіркою встановлено порушення позивачем п.п.1, 2  ст.13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого  постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, а саме несвоєчасне отримання валютної виручки на поточний рахунок  в сумі 2281740 рублів по експортному контракту на поставку продукції від 12.01.2022 № 3304 з нерезидентом ТОВ «Нова Тек Ру» (росія). /а.с.12-22/
Відповідно до  ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції»  Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього  Закону  граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до п.5  ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції»    порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно з цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в Іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості, загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5  (надалі - Положення №5), затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, яке визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України (далі - Національний банк), порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.
Пунктом 21 розділу II Положення №5, встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та Імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Судом встановлено, що 12.01.2022 між ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» (продавець) та ТОВ «Нова Тек Ру» (покупець) укладено контракт на поставку продукції №3304, згідно умов якого продавець продає покупцю в строки та на умовах, закріплених в даному контракті, а покупець зобов`язується оплатити та прийняти товар, згідно специфікацій, які є невід`ємними частинами даного Контракту. Умови оплати: передоплата 100% від вартості партії товару, зазначеної у відповідній специфікації, шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок продавця протягом 5 банківських днів з дати підписання специфікації на конкретну партію товару, якщо інше не передбачено у специфікації на конкретну партію товару. /а.с.27-33/
На виконання умов вищезазначеного контракту, ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» здійснило експорт товару нерезиденту ТОВ «Нова Тек Ру» згідно інвойсу від 09.02.2022 №28  та вантажно-митної декларації №500500/2022/005073. /а.с.34-36/
Отже, з урахуванням п.21 розділу II Положення №5, граничним строком розрахунків за вищезазначеною операцією з експорту товару  є 10.02.2023.
16.12.2022 між ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» (кредитор), ТОВ «Нова Тек Ру» (первісний боржник)  та NOVA ТЕС POLAND SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (ковий боржник) укладено договір №16/12-2022, згідно умов якого боргові зобов`язання ТОВ «Нова Тек Ру» за контрактом від 12.01.2022 №3304 у сумі 2281740 рублів було переведено на нового боржника NOVA ТЕС POLAND SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA. Валюта договору і платежу  евро. Оплата здійснюється за крос-курсом Національного банку України на дату платежу. Відповідно до цього договору первісний боржник переводить на нового боржника борг (грошове зобов`язання, не сплачена сума по Рахунку на оплату до Основного Контракту) в загальній сумі 2281740 російських рублів, що виник у зв`язку із заборгованістю первісного боржника перед кредитором по сплаті 2281740 російських рублів, а новий боржник погоджується виконати вказане грошове зобов`язання в строк до 10.02.2023 поетапно. /а.с.37-41/
26.01.2023 валютні кошти в сумі 30600 євро (1216744,74грн.) по контракту від 12.01.2022 №3304 надійшли від нерезидента NOVA ТЕС POLAND SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA на кореспондентський рахунок ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин», відкритий в АТ «ПУМБ». /а.с.42-43/
Отже, валютні кошти в розмір 30600 євро надійшли на розподільчий рахунок ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» 26.01.2023, тобто, у межах строку до 10.02.2023.
Відповідно до п.108 вказаного Положення № 5  зарахування коштів в іноземній валюті на поточні рахунки клієнтів здійснюється банками через розподільчі рахунки у визначених цим Положенням випадках.
У постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі №808/502/17, суд касаційної інстанції дійшов висновку про те, що датою зарахування валютної виручки вважається зарахування її на розподільчий рахунок. Подальший рух коштів з валютного на поточний рахунок юридичної особи, в тому числі і з використанням розподільчого рахунку, свідчить про використання коштів вже на території України і не може вважатись первинним надходженням коштів внаслідок виконання зовнішньоекономічних контрактів.
Крім того, пунктом 109.1 ст.109 ПК України визначено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно п.п.112.1., 112.2 та 112.7 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
При цьому, відповідно до ч.5  ст.3 Закону України «Про валюту і валютні операції»  у разі якщо норма цього  Закону  чи нормативно-правового акта Національного банку України, виданого на підставі цього  Закону, або норми інших нормативно-правових актів Національного банку України допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків резидентів та нерезидентів у сфері здійснення валютних операцій або повноважень органів валютного нагляду, така норма трактується в інтересах резидентів та нерезидентів.
Таким чином, саме контролюючий орган повинен довести, що ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» мав можливість для дотримання правил та норм, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, а усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення валютного законодавства трактуються на користь такої особи.
Так, листом АТ «ПУМБ» від 05.04.2023 №КНО-09.7.1.1/213 повідомлено ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» про те, що зарахування на поточний рахунок ТДВ «Одеський завод будівельно-обробних машин» коштів від NOVA ТЕС POLAND SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA, які надійшли 26.01.2023 на кореспондентський рахунок банку у сумі 30600 евро згідно умов контракту від 12.01.2022 №3304, відбулося 24.03.2023 у зв`язку з тим що, зазначена валютна операція потребувала проведення аналізу та перевірки інформації. Банк зазначає, що грошові кошти від нерезидента були зараховані без порушення строків, проте у зв`язку із поглибленим вивченням ситуації, що зайняло додатковий час, банком було направлено повідомлення до Національного банку України. За результатами аналізу ситуації, банк прийшов до висновку про відсутність підстав для не зарахування даних грошей, тому валютна виручка надійшла на рахунок резидента з дотриманням законодавчо встановлених строків розрахунків за операцією. /а.с.46-47/
Тобто, зарахування коштів на поточний рахунок позивача саме 24.03.2023 відбулося через дії банку щодо додаткової перевірки інформації щодо походження коштів, що свідчить про відсутність вини позивача.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності порушення позивачем п.п.1, 2  ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого  постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 за контрактом від 12.01.2022 №3304, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог.
На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи повно встановлено обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції в порядку ст.316 КАС України підлягає залишенню без змін.
Судові витрати розподіляються відповідно до ст.139 КАС України, якою передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст.139, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2024 року залишити без змін.
Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на Головне управління ДПС в Одеській області.
Постанова суду апеляційної інстанції  набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач 		А.В. Крусян	
Судді	  	О.А. Шевчук    О.В. Яковлєв