ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

08 липня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/1856/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Сафронової С.В. (доповідач),
                               суддів:  Чепурнова Д.В., Коршуна А.О.,     
  
          розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2024 в адміністративній справі №160/1856/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРАНОВІТА" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,- 

                                                      ВСТАНОВИВ:

19 січня 2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАНОВІТА» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за формою "В4" від 22.05.2023 року №0115060412.
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що відповідач за результатами проведеної камеральної перевірки позивача з питання достовірності даних, задекларованих в декларації з податку на додану вартість за звітний податковий період - лютий 2023 року дійшов помилкових висновків про порушення останнім приписів вимог п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, а саме, завищення платником податкового кредиту у податковій декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму 33920,00 грн., а також завищення суми від`ємного значення у податковій декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму 33920,00 грн. Так, проводячи камеральну перевірку наданої ТОВ "ГРАНОВІТА" декларації з податку на додану вартість за лютий 2023 року, обґрунтовуючи висновок тим, що декларацію з ПДВ за січень 2023 рік ТОВ "ГРАНОВІТА" не подано, відповідач зробив хибні висновки про протиправне включення позивачем до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду від`ємне значення суми ПДВ - 33920,00 гривень, тобто податковий орган начебто виявив порушення щодо достовірності, повноти нарахування та сплати податку на додану вартість, що знаходиться поза межами предмету камеральної перевірки, оскільки перевірка результатів діяльності платника податків можлива лише під час проведення документальних перевірок. Крім того, сума від`ємного значення ПДВ у розмірі 33920,00 грн. у податковій декларації з ПДВ за лютий 2023 року сформувалася до січня 2023 року, що підтверджується наданим відповідачу Додатком 2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду Д2 вх. реєстраційний №9054502490 від 20.03.2023 року, тому неотримання податковим органом декларації ПДВ за січень 2023 позивача жодним чином не вплинуло на його право формувати суму від`ємного значення ПДВ у розмірі 33920,00 грн. З урахуванням викладеного, на думку позивача, оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 22.05.2023 року №0115060412 є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2024 в адміністративній справі №160/1856/24 позов задоволено у повному обсязі. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 22.05.2023 року №0115060412, винесене Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким відмовити повністю у задоволенні позовних вимог. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, повно та всебічно дослідивши обставини справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з такого.
Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області на підставі пп. 191.1.1 п. 191.1 ст. 191, п.п.20.1.4 п. 20.1 ст.20 розділу І Податкового кодексу України, в порядку п. 49.18 ст.49, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст.75 та ст. 76 гл. 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку дотримання ТОВ «ГРАНОВІТА» (код ЄДРПОУ 42082405) з питання достовірності даних задекларованих в декларації з податку на додану вартість за звітний податковий період лютий 2023 року вх. Реєстраційний №9054502476 від 20.03.2023 року.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 19.04.2023 р. №13855/04-36-04-12/42082405 відповідно до висновків якого, зафіксовано встановлені під час перевірки допущення позивачем порушення вимог п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України та про завищення платником податкового кредиту у податковій декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму 33920,00 грн., а також завищення суми від`ємного значення у податковій декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму 33920,00 грн. Відповідно до п.п. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 Податкового кодексу України встановлено завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду на 33920,00 грн.
У вказаному акті також зазначено, що платником податку не подано податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2023 рік, що призвело до завищення суми від`ємного значення відображеного в ряд. 16.1 кол. Б декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму ПДВ 33920,00 грн.
На підставі вищевказаного акта камеральної перевірки, ГУ ДПС у Дніпропетровській області винесено податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 22.05.2023 року №0115060412, яким ТОВ «ГРАНОВІТА» зменшено розмір від`ємного значення податку на додану вартість у 33920,00 грн.
Незгода позивача з вищевказаним податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Дніпропетровській області форми «В4» від 22.05.2023 року №0115060412 стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України (тут і надалі у редакції, яка була чинною на час проведення камеральної перевірки) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».
У свою чергу, за правилами пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Приписи п. 76.1 ст. 76 ПК України визначають, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (п. 76.2 ст. 76 ПК України).
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що камеральна перевірка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства, предмет якої передбачає проведення контролюючим органом арифметичного та логічного контролю правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів).
Під час камеральної перевірки може бути перевірена своєчасність: подання податкових декларацій (розрахунків); реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до них у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків до них у Єдиному реєстрі акцизних накладних; виправлення помилок у податкових накладних; сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.
Інші обставини, які впливають на своєчасність, достовірність, повноту нарахування і сплати податків, є предметом перевірки контролюючим органом під час здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 ПК України.
Так, зокрема, пункт 201.10 статті 201 ПК України передбачає, що виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.
Перевірка достовірності та повноти нарахування і сплати податків є предметом документальної перевірки відповідно до вже згаданого підпункту 75.1.2 пункту 75.1. статті 75 ПК України.
Аналогічне правозастосування викладене у постановах Верховного Суду від 24.06.2020 (справа №640/18801/18), від 20.01.2021 (справа № 824/62/16-а), від 03.10.2023 (справа №160/8243/22).
Відповідачем під час камеральної перевірки встановлено порушення ТОВ «ГРАНОВІТА» вимог п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України в частині зарахування до складу податкового кредиту наступного звітного (податкого) періоду. Платником податку не подано податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2023 рік, що призвело до завищення суми від`ємного значення відображеного в ряд. 16.1 кол. Б декларації з ПДВ за лютий 2023 року на суму ПДВ 33920,00 грн.
Із змісту акта камеральної перевірки від 19.04.2023 р. №13855/04-36-04-12/42082405 вбачається, що відсутній чіткий опис вчиненого позивачем порушення, а саме: не відображено ані дати, ані номерів податкових накладних/розрахунків коригування, які зареєстровані постачальником із порушенням граничних термінів реєстрації в ЄРПН, як і найменування постачальника.
Проаналізувавши правові висновки, висловлені колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, зокрема, у постановах від 16.02. 2016 (справа №826/12651/14), від 27.01.2015(справа №21-425а14) та висловлені у постановах Верховного Суду від 17.03.2018 (справа N1570/7146/12), від 24.10.018 (справа №808/1746/15), від 18.12.2018(справа №805/406/17-а), від 20.09.2019 (справа №0340/1931/18), від 27.02.2020 у справі № П/811/3206/15, від 21.02.2020 у справі №826/17123/18, від 16.02.2023 у справі № 810/2373/16, суд першої інстанції обґрунтовано висновував, що в контексті спірних правовідносин, Головне управління ДПС у Дніпропетровській област, здійснюючи вихід за межі предмету камеральної перевірки допустив протиправні дії, що має своїм наслідком формування висновку суду про незаконність такої перевірки, а відтак його висновки про порушення Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРАНОВІТА" норм податкового законодавства, є необґрунтованими.
Відповідно до постанови Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 21.02.2020 у справі №826/17123/18 порушення контролюючим органом вимог законодавства про проведення перевірки, зумовлюють протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки
Узагальнюючи викладене, колегія вважає правильним висновок суду першої інстанції, що податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за формою "В4" від 22.05.2023 року №0115060412 є протиправним та підлягає скасуванню.
Оцінюючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що ці доводи були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції під час розгляду та ухвалення оскаржуваного рішення, їм була надана належна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом попередньої інстанцій норм матеріального або процесуального права, у апеляції не наведено.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

                                                       П О С Т А Н О В И В:

          Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області – залишити без задоволення.
          Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2024 в адміністративній справі №160/1856/24 – залишити без змін.
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
   
Головуючий - суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      А.О. Коршун