ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року
м. Хмельницький

Справа № 686/33937/24
Провадження № 22-ц/820/1174/25

Хмельницький апеляційний суд у складі
 
колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
Янчук Т.О. (суддя-доповідач),
 
Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1  на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2025 року(суддя Стефанишин С.Л.) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,
в с т а н о в и в :
У грудні 2024 року ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 листопада 2024 року у справі №686/26769/24 ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП за те, що остання 05 вересня 2024 року о 09 годині за адресою Проспект Миру, 44, висловлювалася нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_1 та облила її кавою. Своїми діями ОСОБА_2 заподіяла позивачці матеріальної шкоди, а саме зіпсувала одяг вартістю 2600 гривень (950 грн. футболка + 1650 грн. штани), який став не приданий для подальшого носіння. Окрім цього, позивачка вважає, що була завдана шкода її психічному здоров`ю, оскільки ОСОБА_1 відчула приниження та безпорадність під час висловлювань в її сторону нецензурною лайкою та облиття кавою в людному місці. Крім того, відповідачка ОСОБА_2 не розкаюється та продовжує насміхатись з ОСОБА_1 і в такий спосіб чинить тиск на неї у справі 686/18817/24 про збільшення розміру аліментів, яка перебуває на розгляді у Хмельницькому міськрайонному суді. Моральна шкода, на думку позивачки, полягає в душевних стражданнях, цинічному приниженні, тривозі, страху, занепокоєнні, стресі, яких вона зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою відповідачки, після якої ОСОБА_1 досі перебуває в стресовому стані, боїться за життя та здоров`я своє та сина. У зв`язку з цим заподіяну моральну шкоду позивачка оцінює в 50 000 грн.
Посилаючись на зазначене, позивачка просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь 2600 грн. матеріальної шкоди, 50 000 грн. моральної шкоди та понесені судові витрати.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2025 року позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2600 грн. матеріальної шкоди та 3000 грн. моральної шкоди.
Задовольняючи позов в частині стягнення матеріальної шкоди, суд першої інстанції виходив із того, що долученими до матеріалів справи копією постанови Хмельницького апеляційного суду від 29.11.2024 року та диском, на якому міститься відеозапис події, що відбулась 05.09.2024 року, а також копіями товарних чеків підтверджено, що позивачці ОСОБА_1 заподіяно матеріальну шкоду шляхом зіпсуття одягу внаслідок облиття кавою на загальну суму 2600 грн. Задовольняючи частково вимогу про стягнення моральної шкоди, суд, виходячи із міркувань розумності, виваженості та справедливої сатисфакції, вважав, що відшкодування моральної шкоди у сумі 3000 грн. відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивачка пережила внаслідок неправомірних дій ОСОБА_2 .
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині визначення розміру моральної шкоди та ухвалити нове рішення в цій частині про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 50000 грн., в решті рішення залишити без змін.
Доводи апеляційної скарги, викладені в редакції позовної заяви, які зводяться до того, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про розмір грошового відшкодування моральної шкоди в сумі 3000 грн. На думку апелянтки, присуджений судом розмір моральної шкоди не призведе до справедливої сатисфакції, не відповідає характеру, обсягу та глибині моральних страждань, які заподіяно їй в громадському місці біля її місця проживання протиправними діями ОСОБА_2 . Апелянт зазначає, що з метою вжиття превентивних заходів впливу на відповідачку слід визначити розмір моральної шкоди саме в розмірі 50000 грн. 
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 не погоджується із доводами апеляційної скарги, а також і з висновками суду першої інстанції. Зазначає, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованих висновків, які не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки надані на підтвердження спричиненої матеріальної шкоди документи є неналежними доказами, розмір значно завищений, а конфлікт, під час якого відповідачка вилила на позивачку каву був спровокований неодноразовою протиправною поведінкою ОСОБА_1 . Заявлений позивачем розмір моральної шкоди, не доведений належними та допустимими доказами у справі, а розмір стягнутої рішенням суду шкоди не ґрунтується на належних доказах та є значним для відповідачки. 
Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
В силу ч. 13 ст. 7, ч. 2 ст. 247 ЦПК України у такому випадку судове засідання не проводиться, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного висновку.
Частиною 1 статті 375 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Згідно вимог частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Рішення суду першої інстанції в частині стягнення матеріальної шкоди в розмірі 2600 грн. апелянтом не оскаржується, отже в цій частині апеляційним судом не переглядається.
Судом встановлено, що 05 вересня 2024 року о 09 годині 00 хвилин за адресою Проспект Миру, 44, перебуваючи у громадському місці громадянка ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_1 та облила її кавою, чим порушила громадський порядок і вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
Постановою Хмельницького апеляційного суду від 29.11.2024 року у справі №686/26769/24 ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні вказаного вище адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн.
Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду в справі про адміністративні правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Статтею 11 ЦК України встановлено, що завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків.
Згідно частини 1 статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно зі статтею 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. 
Аналіз указаних правових норм дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки виникають, у тому числі внаслідок правопорушень (деліктів), у зв`язку з чим потерпіла сторона має право вимагати відшкодування завданих збитків.
В деліктних правовідносинах юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка завдавача шкоди, настання шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою завдавача шкоди, вина останнього.
При цьому на потерпілого (позивача) покладається обов`язок довести факт неправомірної поведінки відповідача, заподіяння ним шкоди та її розмір, а також причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками. У свою чергу, відповідач має довести відсутність своєї вини у спричиненні шкоди потерпілому (позивачу).
У справі що переглядається, позивачкою доведено склад цивільного правопорушення, яке вчинено з вини ОСОБА_2 .
Право на відшкодування моральної шкоди виникає у особи, у тому числі внаслідок неправомірних дій щодо неї або членів її сім`ї, якщо це призвело до фізичних і душевних страждань потерпілого.
У разі вирішення спору судом розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються моральні втрати особи, що призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Також враховуються обставини, що призвели до погіршення або позбавлення можливості реалізації особою своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Розмір моральної шкоди є індивідуальним, але при визначенні розміру відшкодування суд враховує вимоги розумності і справедливості, керується розумністю щодо суми, яку позивач бажає стягнути до пропорційності завданих збитків.
При цьому, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо до розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення, такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.12.2020 року справа №752/17832/14-ц).
З огляду на зазначене, враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнала позивачка, їх тривалість, зміни в її звичному способі життя виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, керуючись розумністю щодо суми, яку позивачка бажає стягнути до пропорційності завданих збитків, колегія суддів погоджується з висновком суду щодо визначення розміру моральної шкоди в розмірі 3000 грн.
Доводи апеляційної скарги не містять посилання на докази, які б спростовували висновки суду і впливали на їх законність, а зводяться до переоцінки доказів і незгоди заявника з висновками суду щодо їх оцінки стосовно встановлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом.
Рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині ґрунтується на повно і всебічно досліджених обставинах справи та ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.
У зв`язку з тим, що суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу залишає без задоволення, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд –
у х в а л и в :
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді                                                                                Т.О. Янчук

       Л.М. Грох

       О.І. Ярмолюк