УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2025 року
м. Київ
справа № 317/4021/24
провадження № 51-2104впс25
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду 
у складі:
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Запорізького апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 317/4021/24) за апеляційною скаргою прокурора на вирок Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 квітня 2025 року щодо ОСОБА_4 з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення вищезазначеного кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого. 
Подання мотивовано тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаного провадження, оскільки усіх суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду виключено із розподілу через те, що вони брали участь у розгляді кримінального провадження під час досудового розслідування, що підтверджується ухвалою Запорізького апеляційного суду від 31 березня 2025 року, а отже не мають права брати участі у цьому ж кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції.
Учасників судового провадження повідомлено про день і час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду, заяв про неможливість прибути з поважних причин для участі в судовому засіданні від них не надходило, що не перешкоджає розгляду цього подання. 
Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що подання Запорізького апеляційного суду підлягає задоволенню частково.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів. 
За п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду. 
Відповідно до положень частини 3 зазначеної вище статті, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
З наданих до суду матеріалів кримінального провадження вбачається, що до Запорізького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга прокурора на вирок Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 квітня 2025 року щодо ОСОБА_4 .
До судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду,як видно зі змісту подання, входить троє суддів:  ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . 
Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Під час здійснення 28 травня 2025 року автоматизованого розподілу судової справи між суддями з нього було виключено всіх вищезазначених суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду (відповідно до змісту протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями ці судді виключені з підстави «слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 331/1256/24, провадження № 11?сс/807/284/25)»).
Згідно з наявною в матеріалах кримінального провадження копією ухвали Запорізького апеляційного суду від 31 березня 2025 року (ЄУН 331/1256/24, провадження № 11?сс/807/284/25), на яку міститься посилання в обґрунтування доводів подання, судді ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 переглядали в апеляційному порядку ухвалу слідчого судді про обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у рамках іншого кримінального провадження № 22024080000000234. 
Матеріали досудового розслідування щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК, 14 червня 2024 року виділено в окреме провадження № 22024080000000946. 
Судді  ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 брали участь у перегляді в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 , що вбачається зі змісту ухвали Запорізького апеляційного суду від 31   липня 2024 року (справа № 331/1256/24, провадження № 11-сс/807/456/24), розміщеної у Єдиномудержавному реєстрі судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Review/121089801). 
Таким чином, указані судді не можутьбрати участь в апеляційному перегляді вироку Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 квітня 2025 року щодо ОСОБА_4 через недопустимість повторної участі в кримінальному провадженні, з огляду на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 31 липня 2024 року.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
У рішенні Ради суддів України № 18 від 11 червня 2021 року роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Отже, оскільки у складі судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду не залишилося суддів, які можуть брати участь у зазначеному апеляційному провадженні, та неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів цієї палати, то немає можливості і залучити резервних суддів для розгляду цього кримінального провадження. 
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Виходячи зі змісту положень статей 31, 34 КПК, з огляду на неможливість утворити у Запорізькому апеляційному суді склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне передати кримінальне провадження (справа № 317/4021/24) за апеляційною скаргою прокурора на вирок Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 квітня 2025 року щодо ОСОБА_4 , із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись статтями 31, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити частково. 
Кримінальне провадження (справа № 317/4021/24) за апеляційною скаргою прокурора на вирок Вільнянського районного суду Запорізької області від 22 квітня 2025 року щодо ОСОБА_4 передати на розгляд Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                         ОСОБА_2                                    ОСОБА_3