ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
21 серпня 2025 року           справа №200/148/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Геращенко І.В., Гаврищук Т.Г., розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року у справі № 200/148/25 (головуючий І інстанції Михайлик А.С.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

                                                              У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ від 18.10.2024  № 1687 "Про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання” в частині визнання порушення службової дисципліни та покарання, звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ від 25.12.2024 № 624 о/с "По особовому складу", про звільнення зі служби в поліції; поновити з 26.12.2024   на службі в поліції на посаді начальника сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського районного відділу поліції; стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 26.12.2024 по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року у справі № 200/148/25 позов задоволено, внаслідок чого визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 18.10.2024  №1687 "Про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання” в частині визнання порушення службової дисципліни та покарання, звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 25.12.2024 №624 о/с "По особовому складу" про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 . Поновлено ОСОБА_1 з 26.12.2024  на службі в поліції на посаді начальника сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського районного відділу поліції. Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 26.12.2024 по 17.04.2025 у сумі 90 036 (дев`яносто тисяч тридцять шість) гривень 14 копійок. Рішення суду підлягає негайному виконанню в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі   24700   (двадцять чотири тисячі   сімсот) гривень 18 копійок.
Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.      
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що постанова Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 19.12.2024 у справі № 175/16913/24 не може мати вирішального значення та бути обов`язковою для застосування Донецьким окружним адміністративним судом під час вирішення даної справи. 
Непритягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не може свідчити про недопущення ним дисциплінарного проступку.
У відзиві на апеляційну скаргу представником позивача висловлено згоду з висновками місцевого суду та прохання залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.
Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.    
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла  висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.     
Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що Позивач, ОСОБА_1 , з 06.07.2018 проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Донецькій області, що підтверджується відомостями трудової книжки серії НОМЕР_1 .
Згідно з наказом Головного управління Національної поліції України в Донецькій області № 358 о/с від 27.07.2024 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено начальником сектору боротьби  з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського районного відділу поліції  ГУНП в Донецькій області. 
Наказом Головного управління Національної поліції України в Донецькій області №1418 від 02.09.2024 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни начальником сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом ОСОБА_2 . 
Наказом Головного управління Національної поліції України в Донецькій області №1500 від 16.09.2024 "Про продовження строків проведення службового розслідування" продовжено строки проведення службового розслідування терміном на 15 днів до 30.09.2024.
20.09.2024 т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області полковником поліції Я. Меженним затверджено висновок  службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни начальником сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом ОСОБА_2 . Згідно з  висновком  службового розслідування за наслідком проведення службового розслідування встановлено, що особиста недисциплінованість начальника сектору боротьби з наркозлочинністю ВКП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , грубе порушення ним вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України “Про Національну поліцію”, Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, Закону України “Про дорожній рух”, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом  МВС України  від 09.11.2016 № 1179, Закону України “Про запобігання корупції”, Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2027 №757, наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 “Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України”, Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575, Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 24.12.2015 № 202, в частині належного оформлення та ведення плану роботи працівника поліції, у сукупності призвели до вчинення призвели до скоєння дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що останній, будучи діючим працівником поліції, усвідомлюючи важливість займаної посади, виявляючи та припиняючи правопорушення в зоні ведення активних бойових дій, в тяжкий для країни час, будучи належним чином ознайомленим про недопущення порушення службової дисципліни, транспортної дисципліни, належної поведінки в побуті та у вільний від роботи час, знаходячись поза службою, під час дії комендантської години грубо порушив вимоги законодавства України. Одночасно з цим, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, усвідомлюючи свій протиправний вчинок, передбачаючи можливе настання негативних наслідків як для себе, так і для особи чоловічої статі, яка перебували в автомобілі в якості пасажира, керував службовим транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, на законну вимогу поліцейських відмовився від проходження обов`язкового огляду на стан сп`яніння, тобто вчинив дії, які підривають авторитет поліції та є несумісним з подальшим проходженням останнім служби в лавах Національної поліції України.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області "Про порушення службової дисципліни  окремими поліцейськими Бахмуьського  РВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання" №1687 від 18.10.2024, зокрема пунктом 1, старшого лейтенанта ОСОБА_3 за порушення службової дисципліни начальника сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області звільнено із служби в поліції. Згідно із зазначеним  в наказі позивача звільнено  за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.п. 2, 4, 6, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині належного знання законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції; виконання наказів керівників; вчинення дій, які підривають авторитет Національної поліції України; п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію” в частині належного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; п. 1 розділу ІІ, п. 3 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині неухильного дотримання законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; дотримання норм професійної етики поліцейського, ч. 1 ст. 38 Закону України “Про запобігання корупції” в частині неухильного додержання вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки; Документ п. 2.5. та п.2.9 “а” Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, а саме в керуванні транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння та невиконанні законної вимоги поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; абзацу 1 ч. 5 ст. 14 та абзацу 4 п. “б” ч. 2 ст. 16 Закону України “Про дорожній рух” в частині неухильного дотримання вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху; допускання випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; пп. 1 п. 6 розділу 1, п.2,7, 9, 12 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2027 №757, в частині використання транспортного засобу для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, з власною метою; без відповідного дозволу; без фіксування виїзду у дорожньому листі; несвоєчасне внесення до листа достовірних даних; використання на службовому транспортному засобі сторонніх номерних знаків; пп. 15 п. 3 наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 “Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України” в частині неналежного здійснення вивчення побутових умов підлеглих та їх ставлення до виконання службових обов`язків; п. 6розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575, в частині належного контролю за своєчасністю виконання доручень слідчих (дізнавачів); пп.2, 4, 6 п.2 розділу ІІІ Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 24.12.2015 № 202, в частині належного оформлення та ведення плану роботи працівника поліції.
Згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій  області "По особовому складу" №624о/с від 25.12.2024 начальника сектору боротьби з наркозлочинністю  відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшого  лейтенанта   ОСОБА_3 , звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України “Про національну поліцію” у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України)  з 25.12.2024  без встановлення премії у грудні 2024 року. Підставою цього наказу є наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 18.10.2024 за №1687, з яким ОСОБА_1 було ознайомлено 25.12.2024., про що свідчить відповідна відмітка у наказі. 
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне. 
Частиною другою  статті 19 Конституції України  установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Громадянам згідно зі статті 43 Конституції України гарантується захист від незаконного звільнення. 
Відповідно до ч. 2  ст. 19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає  Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII, із змінами (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).
Відповідно до  ст. 1 Закону №580-VIII  Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з  ст. 3 Закону №580-VIII  у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до  Конституції  та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Частиною 1  статті 17 Закону №580-VIII  визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У частині 1  статті 18 Закону №580-VIII  визначені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Відповідно до частини 1, 2  статті 19 Закону №580-VIII  у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до  закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України"Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 77 Закону №580-VIII визначено вичерпний перелік підстав для звільнення зі служби в поліції, зокрема п.6 ч.1 вказаної статті передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений  Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII  (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до частин 1, 2, пунктів 1, 2, 3, 6, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених  статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених  Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Частиною 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно з частинами 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин 1-6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному  Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед  законом  незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Дисциплінарний статут доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану" згідно із  Законом № 2123-IX від 15.03.2022.
24.02.2022  Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022  введено воєнний стан на території України з 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і триває до сьогодні.
Згідно зі ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Відповідно до частини 9 статті 15 Дисциплінарного статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Частино 5 статті 26 Дисциплінарного статуту визначено, що за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Відповідно до частин 1-3 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану та особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності визначені ст. ст. 29, 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, згідно яких, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначені Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).
Відповідно до пунктів 1-2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається з дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Пунктами 4, 7 розділу V Порядку №893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Згідно з пунктами 1-2 розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Пунктом 7 розділу VІ Порядку №893 передбачено, що висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
У пункті 5 розділу VI Порядку №893 визначено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються, зокрема, висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення  закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування.
Відповідно до пункту 9 розділу VІ Порядку №893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Пунктами 1-2 розділу VІІ Порядку №893 передбачено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Під час вирішення спору, що виник між сторонами суд виходить із того, що згідно з чинними нормативно-правовими актами підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарного проступку, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності підстав для притягнення особи  до дисциплінарної відповідальності.
Суд зазнає, що під час розгляду справи встановлюються фактичні обставини справи на підставі матеріалів службового розслідування і перевіряється дотримання відповідачем норм діючого законодавства, що регулює питання притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни. На переконання суду, не притягнення особи  до адміністративної відповідальності не може бути підставою для непроведення службового розслідування/перевірки на дотримання поліцейськими дисципліни, водночас  наявність у діях особи дисциплінарного проступку, що є підставою  притягнення особи до дисциплінарної відповідальності,  має  підтверджуватися  матеріалами  службового розслідування. 
Згідно з матеріалами службового розслідування, наказу про призначення службового розслідування № 1418 від 02.09.2024  підставою проведення службового розслідування стало надходження інформації про можливе порушення службової дисципліни позивачем. Відповідно до наявної  в матеріалах справи доповідної записки на ім`я начальника ГУ НП в Донецькій області  31.08.2024 до УГІ ГУНП в Донецькій області  надійшла інформація про факт складання протоколу про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке встановлено ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно позивача. В доповідній записці йдеться про те, що мобільною групою ГУНП в Донецькій області у складі т.в.в. інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП в Донецькій області Демченко С.П., інспектора відділу  службових розслідувань УГІ ГУНП в Донецькій області Аліпи М.Д, інспектора сектору патрульної поліції відділу поліції № 3 Краматорського РУП ГУНР в Донецькій області Карамушком В.В., поліцейським СРПП ВП № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області Месевром М.О. 31.08.2024 о 22:30 біля  буд. 12 А по вул. Паркова у м. Краматорську Донецької області за порушення комендантської години зупинено службовий  транспортний засіб  Skoda Rapid за номерним знаком НОМЕР_2 на синьому фоні, на якому під час зупинки були встановлені номерні знаки НОМЕР_3 під керуванням старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 . Під час спілкування з останнім виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови), через що працівниками СРПП ВП № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області запропоновано ОСОБА_6 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора  “Alcotest dragger 6810”на місці зупинки або огляд на стан сп`яніння у медичному закладі у встановленому законом порядку. Через відмову останнього від проходження огляду  (подію зафіксовано на портативний реєстратор № 101480020) відносно ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1№ 120853 за ч. 1 ст. 130 Кодексу України  про адміністративні правопорушення. 
Згідно з висновком службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни начальником сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області  старшим лейтенантом ОСОБА_7  від 20.09.2024 під час розслідування встановлено, що 31.08.2024 відповідно до графіку несення служби особовим складом Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області на 31.08.2024, затвердженого начальником цього відділу поліції з 8:00 до 16:00 позивач  заступив в наряд “Бронегрупа” з дислокацією у м. Костянтинівка, маючи на постійному носінні та зберіганні зброю та спеціальні засоби. У вказаний день ОСОБА_8 з 08:00 до 18:00 користувався закріпленим за ним службовим автомобілем Skoda Rapid за номерним знаком НОМЕР_2 на синьому  фоні у зв`язку зі службовими  справами.  По закінченню чергування ОСОБА_4  з дозволу заступника начальника  відділу поліції – начальнику  відділу кримінальної поліції   Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_9 залишив вказаний автомобіль  за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 . 31.08.2024 о 22:30 ОСОБА_4 , знаходячись поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї, перебуваючи за кермом  службового автомобіля Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні, який перебуває на обліку в ГУНП в Донецькій області (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ) під час руху автомобільною дорогою по вул. Паркова у м. Краматорську Донецької області був зупинений мобільною групою ГУНП в Донецькій області у складі: т.в.в. інспектора відділу  підтримки УГІ ГУНП в Донецькій області Демченко С.П., інспектора відділу  службових розслідувань  УГІ ГУНП в Донецькій області  Аліпи М.Д, інспектора  сектору  патрульної поліції  відділу поліції № 3 Краматорського РУП ГУНР в Донецькій області Карамушком В.В., поліцейським  СРПП ВП № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області Месевром М.О.  Під час спілкування у водія були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з порожнини рота та порушення координації рухів. У зв`язку із цим працівниками поліції запропоновано ОСОБА_10  пройти огляд на стан сп`яніння  за допомогою  газоаналізатору “Alcotest dragger 6810” на місці зупинки або  у медичному закладі  у встановленому законом порядку, на що ОСОБА_4 відмовився. ОСОБА_10 було повідомлено, що у разі відмови від повного проходження огляду відносно нього буде складено протокол по адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення  за порушення п. 2.5. ПДР України.  31.08.2024 о 23:28 за порушення п. 2.5. ПДП, що виразилося у відмові особи, яка керує транспортним засобом на вимогу поліцейського пройти у встановленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння  відносно ОСОБА_11 ,  складено протоколом про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення  серії ЕПР1 № 120853, з яким він був ознайомлений та від надання будь-яких пояснень відмовився. Факт відмови ОСОБА_12  від проходження огляду на стан сп`яніння  зафіксований на портативний  відео реєстратор № 1014800020 та № 1.
У висновку службового розслідування  наведені: 
пояснення капітану поліції ОСОБА_13 , ст. лейтенанта поліції ОСОБА_14 , лейтенанта поліції ОСОБА_15 та  ст. сержанта ОСОБА_16 , що перебували у  складі мобільної групи патрулювання,  відповідно до яких  автомобіль під керуванням   ОСОБА_3 був зупинений 31.08.2024 о 22:30 по вул. Парковій у м. Краматорську, під час спілкування з водієм  виявлено ознаки  алкогольного сп`яніння, через відмову водія пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке  встановлено ч. 1 ст. 130 КУпАП;
пояснення заступника начальника відділу поліції – начальника відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_17 , відповідно до яких останньому 31.08.2024 приблизно о 23:00 зателефонував співробітник УГІ та повідомив про зупинку нарядом поліції ОСОБА_3 , який керував службовим  автомобілем Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні та мав ознаки алкогольного сп`яніння, після  чого  він прибув на місце  події; 
пояснення заступника начальника відділу поліції – начальника слідчого відділу  Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області Лящука А.Ю., який повідомив  про проведення 31.08.2024 цільового інструктажу наряду “Бронегрупи”, до складу якого входив ОСОБА_8 з 08:00 по 16:00;
пояснення старшого інспектора – чергового чергової частини сектору моніторингу Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_18 , який повідомив про проведення 31.08.2024 ранкового інструктажу, на якому був присутній ОСОБА_8 , під час інструктажу наряду “Бронегрупа” ОСОБА_18 не був присутнім;
пояснення опитаного старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_19 відповідно до яких останній прибув 31.08.2024  до стели “Літак”  у м. Краматорську близько полуночі за викликом ОСОБА_20 , після складання акту приймання-передачі  службового автомобіля Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні відвіз автомобіль в м. Олексієво-Дружківка, вул. Спортивна, буд 1. Оскільки ОСОБА_8 перебував поодаль, він з ним не спілкувався,  в якому він  стані перебував сказати не може;
пояснення начальника сектору злочинів проти власності  ВКП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_21 та начальника сектору злочинів проти особи ВК Бахмутського РВП ГУНП  в Донецькій області ОСОБА_22 , які  підтвердили перебування ОСОБА_3  31.08.2024 з 8:00 до 16:00 години у складі наряду “Бронегрупа”;
пояснення поліцейського –водія сектору логістики Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_23 , який пояснив що є відповідальною особою за автотранспортну діяльність., зазначив, що службовий автомобіль  Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні закріплений за ОСОБА_8 , 31.08.2024 о 8:00 зазначений автомобіль був отриманий ОСОБА_7 , відповідно до рапорту керівництва ГУНП в Донецькій  області у зв`язку із службової необхідністю автомобіль дозволено зберігати у м. Олексієво-Дружківка, вул. Спортивна, буд. 1, де зазначений автомобіль має перебувати після 18:00;
пояснення оперуповноваженого сектору  розслідування  злочинів проти власності ВКП Бахмутського РВП ГУН в Донецькій області ОСОБА_24 , який був відповідальною особою з автотранспорту до призначення на посаду оперуповноваженого 09.08.2024;
пояснення начальника сектору кадрового забезпечення Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_25 , який повідомив, що є відповідальною особою за транспортну дисципліну. 31.08.2024 приблизно о 22:00 йому зателефонував черговий УГІ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_26 та попросив надати біографічну довідку   ОСОБА_12 ,  у зв`язку з тим, що в цей час відносно нього складали протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке визначено ч. 1 ст. 130 КУпАП. По вказаний факт він доповів  заступнику начальника ОСОБА_27 та заступнику начальника відділу поліції – начальнику відділу кримінальної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій  області майору поліції М, Балалаєву;
пояснення начальника Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_28 , який пояснив, що 31.08.2024 приблизно о 22:30 від ОСОБА_9 йому стало відомо про зупинку автомобіля Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні під керуванням ОСОБА_4 та прибув на місце події, про наявність в ОСОБА_3 ознак алкогольного сп`яніння точно стверджувати не може. 
Під час проведення службового розслідування досліджувалися отримані з відділу поліції № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області відеозаписи з портативного відеореєстратора, які проводив наряд ГРПП під час документування правопорушення ОСОБА_12 : 
“відеозапис 31.08.2024 – 1” тривалістю 4:01 хв., початок запису 31.08.20024 о 22:31, на запису ОСОБА_11 , стоїть поруч з автомобілем Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні, поліцейським зачитується відомості службового посвідчення, ОСОБА_6 пропонується пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора , на що останній відповідає про виконання ним службового завдання та необхідність  зателефонувати керівнику;
“відеозапис “ 31.08.2024 – 2” тривалістю 4:59 хв., початок запису 31.08.20024 о 22:50, на запису поліцейський повідомляє ОСОБА_3 про наявність підозри перебування у стані алкогольного сп`яніння, пропонує пройти огляд на стан сп`яніння  за допомогою алкотестера “Alcotest dragger 6810”  на місці запинки або в медичному закладі, ОСОБА_8 відповідає про хворобу на шлунок та відмову проходити  огляд на стан сп`яніння. Після цього поліцейський повідомив ОСОБА_3 про  те, що через відмову  від проходження огляду на стан сп`яніння  відносно нього буде складено адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП. 
“відеозапис “ 31.08.2024 – 3” тривалістю 00:38 хв., початок запису 31.08.20024 о 23:28, на запису ОСОБА_6 повідомляється про складення адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП, підписати та отримати копію протоколу ОСОБА_29 відмовляється.
Відео файли “ 0000000_00000020240831224707_139”, тривалістю 15:00 хв, початок 31.08.2024 о 22:47, “ 0000000_00000020240831230207_140” тривалістю 15:00 хв, початок 31.08.2024 о 23:02, , 0000000_00000020240831230207_141” тривалістю 15:00 хв, початок 31.08.2024 о 23:17, на яких також зафіксовано відмова ОСОБА_3 від проходження огляду на стан сп`яніння, складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. 
У висновку зазначено, що з переглянутих відео файлів встановлено перебування ОСОБА_3 у нічний час 31.08.2024 за кермом службового автомобілю Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні, на якому встановлені номерні знаки НОМЕР_3 , що не належать вищевказаному транспортному засобу. При цьому, як зазначено у висновку, позивач в порушення наказу МВС  від 07.09.2017 № 757 використовував службовий  транспорт, який є державним майном, у власних цілях.
Крім цього, у  висновку йдеться про встановлення з “Зошиту щоденного планування роботи А Денисенка” № 110/24 за період з 27.07.2024 по 30.08.20024 віднесення ОСОБА_3 до індивідуального  планування в поверхнево та формально, що свідчить про невиконання доручення ГУНП в Донецькій області від 19.10.2022 № 28554/04/11-2022 “Про належне документування  управлінської діяльності  у період воєнного стану”.
Копії документів та відеофайли, досліджені комісією під час проведення службового розслідування наявні в матеріалах справи та досліджені судом під час судового розгляду справи.
Під час судового розгляду справи також досліджено надану позивачем постанову Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області  у справі № 175/16913/24 (провадження 3/175/8422/24) від 19.12.2024, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП  відносно   ОСОБА_1 закрито на підставі п.1. ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення. Постанову вмотивовано не підтвердженням в ході розгляду справи  факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом.
Згідно з доданою до матеріалів справи довідкою УГІ ГУ НП в Донецькій області від 10.04.2025 № 816/55/01-2025 31.08.2024 поліцейськими ГРПП біля будинку 12а по вул. Паркова у м. Краматорську зупинений автомобіль Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні під керуванням ОСОБА_1 , портативний відео реєстратор був включений одразу після того, як стало відомо, що ОСОБА_1 , є діючим поліцейським. Відповідно до листа відділу поліції № 3 Краматорського районного управління поліції ГУ НП в Донецькій області від 10.04.2025 № 2680204/2-2025 відеофайли, які б підтверджували факт керування 31.08.2024 ОСОБА_1 транспортним засобом Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 на синьому фоні відсутні.
Під час розгляду цієї справи та оцінки наданим сторонами доказів суд дійшов висновку, що в матеріалах службового розслідування  відсутні документи, які б свідчили про факт керування позивачем службовим автомобілем, при цьому, поліцейські, що перебували у складі мобільної групи у наданих поясненнях, долучених до матеріалів службового розслідування, зазначають  про факт зупинення автомобілю та наявність ознак алкогольного сп`яніння  у водія автомобілю,  в той час як позивач у наданих під час розгляду справи поясненнях зауважив, що 31.08.2024 приблизно у 22:30 вийшов до припаркованого біля будинку 12а по вул. Парковій  у м. Краматорську автомобіля по власні речі та перебував  біля службового автомобіля, не керував ним.  
Згідно з п. 5 розділу 2 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, звтверлженої Наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.01.2019 за N 28/32999 включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). 
Суд зазначає, що в цьому випадку належним доказом керування транспортним засобом позивача має бути запис відео реєстратора із зафіксованим  фактом руху і зупинки. Відсутність такого запису унеможливлює встановлення факту керування позивачем транспортним засобом Skoda Rapid н.з. НОМЕР_2 31.08.2024 по вул. Паркова у м. Краматорську.
В матеріалах справи відсутні інші докази, які б свідчили про рух  і зупинку автомобіля під керуванням позивача мобільною групою, що унеможливлює встановлення факту керування позивачем транспортним засобом у нетверезому стані, так, як наслідок, протиправність відмови позивача від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, оскільки  проведення такого огляду прямо пов`язано із керуванням транспортним засобом. 
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства  України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.  Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.  Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Дослідивши наявні у справі матеріалах службового розслідування та надані  сторонами докази суд першої інстанції дійшов висновку про недоведення відповідачем факту керування позивачем службовим автомобілем 31.08.2024. Отже, суд вважає необґрунтованим висновок  службового розслідування  в частині встановлення порушення позивачем дисциплінарного стягнення через порушення нормативно-правових актів, що регулюють діяльність поліцейських внаслідок керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.
Щодо виявленого комісією порушення позивачем  п.п. 2, 4, 6 п.2 розділу ІІІ Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 24.12.2015 № 202, в частині належного оформлення та ведення плану роботи працівника поліції, то суд зазначає, що підставою  службового розслідування був рапорт про можливі порушення позивачем службової дисципліни 31.08.2024, а тому, із врахуванням положень Дисциплінарного статуту та Інструкції № 893, під час службового розслідування комісія мала дослідити наявність чи відсутність дисциплінарного проступку у межах обставин, що стали підставою  проведення службового розслідування. Всі  інші обставини, мали лише досліджуватися лише з точки зору  обставин, що пом`якшують чи збільшують дисциплінарний проступок, але ж не як окремі порушення, що мають своїм наслідком притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Враховуючи висновки про недоведення відповідачем факту керування позивачем транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та, відповідно, наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, прийняті за наслідком службового розслідування накази від 18.10.2024  №1687 "Про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання” в частині визнання порушення службової дисципліни та покарання, звільнення зі служби в поліції  та  від 25.12.2024 №624 о/с "По особовому складу", про звільнення позивача зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню. Таким чином, вимоги позивача про визнання  протиправними та скасування наказу від 18.10.2024  №1687 "Про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та їх покарання” в частині визнання порушення службової дисципліни та покарання, звільнення зі служби в поліції та  наказ від 25.12.2024 №624 о/с "По особовому складу” є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог  Закону України  "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Позивача звільнено 25.12.2024, отже вказаний день був останнім днем його роботи, відтак він підлягає поновленню на службі в поліції на посаді начальника сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського районного відділу поліції з 26.12.2024, а отже його позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
При вирішенні питання про нарахування середнього заробітку за час вимушеного прогулу суд зазначає таке.
Обчислення середнього заробітку слід проводити відповідно до вимог  Постанови Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 "Про затвердження порядку обчислення середнього заробітної плати"  (далі - Порядок №100).
За змістом пункту 2 Порядку №100,   обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки проводиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки.
У всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.
Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.
Нарахування середнього заробітку за час вимушеного прогулу проводиться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих/календарних днів, які мають бути оплачені за середньомісячною заробітною платою. Нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати (пункт 5 Порядку №100).
Згідно з пунктом 8 Порядку №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Оскільки в період з 06.09.2024 по 25.12.2024 позивач перебував на лікарняному,  середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи – липень та серпень 2024 року.
В довідці про доходи №209 від 16.04.2025 зазначено суму середнього грошового забезпечення за останні 2 календарні місяці перед звільненням  у липні 2024 року 24339,72 грн, у серпні 2024 року- 25060,82 грн, а також середньоденну заробітну плату 796,78  грн. Кількість  днів вимушеного прогулу за період з 26.12.2024 по 17.04.2025 становить 113 днів, отже середній заробіток за час вимушеного прогулу становить є 90036,14  грн (796,78 грн. х 113 днів).
Пунктами 2 та 3 частини першої  статті 371 КАС України  встановлено, що негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Отже,  рішення в частині поновлення на службі в поліції на посаді начальника сектору боротьби з наркозлочинністю відділу кримінальної поліції Бахмутського районного відділу поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі 24700,18 грн. (796,78 грн х31) підлягає негайному виконанню.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позову.  
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи наведене, колегія суддів не знаходить правових підстав для задоволення апеляційної скарги і відповідно для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, правові висновки суду першої інстанції скаржником не спростовані.
Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
                                                                    ПОСТАНОВИВ  :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року у справі № 200/148/25 - залишити без задоволення.                                                     
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року у справі № 200/148/25 - залишити без змін.                                                                        
Повне судове рішення складено 21 серпня 2025  року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя                                                                                 А.А. Блохін

Судді                                                                                                     Т.Г. Гаврищук

                                                                                                               І.В. Геращенко