ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року
м. Хмельницький

Справа № 686/13975/23
Провадження № 22-ц/820/1124/25

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії
суддів судової палати з розгляду цивільних справ
Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України про стягнення інфляційних втрат і процентів від простроченої суми за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 7 квітня 2025 року про повернення заяви про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст заяви

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду.
ОСОБА_1 зазначив, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 березня 2025 року зобов`язано Державну казначейську службу України (далі – Держказначейство) подати до суду звіт про виконання рішення від 8 вересня 2023 року в строк чотирнадцяти календарних днів з дня отримання відповідної ухвали.
Оскільки Держказначейство не подало звіт про виконання рішення суду, то ОСОБА_1 просив суд здійснити контроль за виконанням судового рішення шляхом накладення на керівника боржника штрафу в дохід державного бюджету у сорок розмірів прожиткового мінімуму.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 7 квітня 2025 року заяву ОСОБА_1 про встановлення контролю за виконанням рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 8 вересня 2023 року про стягнення з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на його користь трьох процентів річних від простроченої суми в розмірі 5 554 грн 52 коп. та інфляційних втрат в розмірі 34 633 грн 88 коп. і застосування штрафу до керівника боржника повернуто заявнику.
Суд керувався тим, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 березня 2025 року зобов`язано Держказначейство подати звіт про виконання вказаного рішення суду.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала є незаконною, створює для позивача перешкоди доступу до правосуддя та виконання рішення суду.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Держказначейство не подало відзив на апеляційну скаргу.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Статтею 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК України) встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково.
Суд першої інстанції не застосував норми Закону України від 5 червня 2012 року №4901-VI «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (далі – Закон №4901-VI), Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року №845 (далі – Порядок) та статей 453-1, 453-4 ЦПК України, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала підлягає зміні.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 8 вересня 2023 року, зміненим постановою Хмельницького апеляційного суду від 30 листопада 2023 року, стягнуто з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 три проценти річних від простроченої суми в розмірі 5 554 грн 52 коп. та інфляційні втрати в розмірі 34 633 грн 88 коп.
Додатковим рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 вересня 2023 року, зміненим постановою Хмельницького апеляційного суду від 30 листопада 2023 року, стягнуто з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу сумі 3 145 грн.
На підставі цих рішень 22 грудня 2023 року суд видав два виконавчі листи №686/13879/23, які перебувають на виконанні в Держказначействі.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 березня 2025 року зобов`язано Держказначейство подати до суду звіт про виконання рішення від 8 вересня 2023 року про стягнення з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 трьох процентів річних від простроченої суми в розмірі 5 554 грн 52 коп. та інфляційних втрат в розмірі 34 633 грн 88 коп. у строк чотирнадцяти календарних днів з дня отримання відповідної ухвали.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Статтею 3 Закону №4901-VI визначено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень – за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів.
Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі – рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначений Порядком.
Відповідно до пункту 3 Порядку рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів – з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників – у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).
Дії органів Казначейства з виконання виконавчих документів можуть бути оскаржені до Казначейства або суду (пункт 15 Порядку).
За змістом пункту 47 Порядку безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством, у тому числі, на підставі поданих  органом Казначейства документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником.
В силу пункту 48 Порядку для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей за наявності відповідних бюджетних асигнувань для здійснення безспірного списання коштів.
Статтею 447 ЦПК України встановлено, що судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах здійснює суд, який розглянув справу як суд першої інстанції. Суд може здійснювати судовий контроль за виконанням судового рішення у порядку, встановленому цим розділом.
Згідно зі статтею 453-1 ЦПК України суд, який розглянув справу як суд першої інстанції, за письмовою заявою стягувача може зобов`язати боржника подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення в цивільних справах: що виникають із трудових правовідносин; що виникають із сімейних правовідносин; щодо відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, чи шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення; щодо відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду; щодо відшкодування моральної шкоди; щодо захисту прав споживачів; щодо захисту честі, гідності та ділової репутації; в інших спорах немайнового характеру.  Стягувач може звернутися до суду із заявою, передбаченою частиною першою цієї статті, в разі невиконання боржником судового рішення та за умови відкриття виконавчого провадження.  Якщо боржником, який не виконує судове рішення, є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, суб`єкт господарювання державного або комунального сектору економіки, суд за письмовою заявою стягувача та за умови відкриття виконавчого провадження зобов`язує такого боржника подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення незалежно від характеру спору.
Із положень статті 453-4 ЦПК України слідує, що за наслідками розгляду звіту боржника суд постановляє ухвалу про прийняття або відмову у прийнятті звіту, яку може бути оскаржено в апеляційному порядку за правилами частини п`ятої статті 453-2 цього Кодексу. У разі постановлення ухвали про відмову у прийнятті звіту суд застосовує до боржника захід процесуального примусу у виді штрафу, а також додатково може встановити новий строк для подання звіту відповідно до частини третьої статті 453-2 цього Кодексу або за власною ініціативою розглянути питання про зміну способу і порядку виконання судового рішення.  Суд застосовує до боржника захід процесуального примусу у виді штрафу за правилами статті 148 цього Кодексу.  Якщо боржником є юридична особа та суд зобов`язав подати звіт про виконання судового рішення особисто керівника боржника, захід процесуального примусу у виді штрафу застосовується до такого керівника.
Аналіз указаних правових норм дає підстави для висновку, що виконання рішення суду про стягнення з державного бюджету на користь стягувача грошових коштів здійснюється органами Держказначейства в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з відповідного рахунку, передбаченого для забезпечення виконання такого рішення суду.
Дії органів Казначейства з виконання такого рішення можуть бути оскаржені до суду.
Судовий контроль за виконанням судових рішень – це сукупність процесуальних дій, які вчиняються судом першої інстанції відповідно до закону з метою належного та своєчасного виконання цих рішень.
Процесуальний закон встановлює форму контролю за виконанням судових рішень у цивільних справах, відповідно до якої суд може витребувати звіт про виконання судового рішення від боржника, у тому числі органу державної влади, органу місцевого самоврядування, суб`єкту господарювання державного або комунального сектору економіки, який має виконати це рішення, а також накласти штраф у разі невиконання судового рішення. Така форма судового контролю може бути застосована судом за наступних умов: боржник не виконав судове рішення, стягувач подав суду заяву про встановлення контролю за виконанням судового рішення, державний чи приватний виконавець відкрив виконавче провадження з примусового виконання цього рішення.
Із матеріалів справи слідує, що виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 8 вересня 2023 року про стягнення з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 трьох процентів річних від простроченої суми в розмірі 5 554 грн 52 коп. та інфляційних втрат у розмірі 34 633 грн 88 коп. здійснюється органами Держказначейства згідно з Порядком.
У справі відсутні дані щодо виконання державою цього рішення та відкриття виконавцем виконавчого провадження з його примусового виконання.
Отже передбачена статтями 453-1 – 453-4 ЦПК України форма судового контролю не може бути застосована до вказаного рішення, оскільки його виконання здійснюється шляхом безспірного списання коштів з відповідного рахунку державного бюджету, а не в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».
Оскільки суд не має повноважень на розгляд заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, то ця заява підлягає поверненню заявнику.

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Суд першої інстанції при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду не дотримався норм матеріального та процесуального закону, хоча зробив правильний висновок про повернення цієї заяви заявнику.
Відтак мотивувальну частину оскаржуваної ухвали слід змінити.
Підстави для скасування цієї ухвали відсутні.

Керуючись статтями 374, 376, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 7 квітня 2025 року про повернення заяви про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
В решті ухвалу суду залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Судді:        О.І. Ярмолюк

       Л.М. Грох

       Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції – Карплюк О.І         
Доповідач – Ярмолюк О.І.                                                        Категорія 30