УХВАЛА

23 червня 2025 року  
м. Київ
справа №320/45898/23
адміністративне провадження №К/990/22963/25
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,
суддів: Єресько Л.О.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу Міністерства юстиції України на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України       про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду із позовом до Міністерства юстиції України (далі - відповідач 1), Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату       при Міністерстві юстиції України (далі- відповідач 2) про визнання її такою, що склала кваліфікаційний іспит на право на заняття нотаріальною діяльністю, визнання протиправним та скасування рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України від 17 липня 2023 року № 10 про відмову у видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською нотаріальною діяльністю в частині позивачки; зобов`язання Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України повторно розглянути питання з приводу видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю позивачці з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Ухвалою Київський окружний адміністративний суд від 08 січня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2024 року у задоволені позову відмовлено.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2024 року задоволено.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2024 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії скасовано. Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Визнано ОСОБА_1 такою, що склала кваліфікаційний іспит на право на заняття нотаріальною діяльністю. Визнано протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України від 17 липня 2023 року № 10 про відмову у видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською нотаріальною діяльністю в частині Сліпачук Тетяни Сергіївни. Зобов`язано Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України повторно розглянути питання з приводу видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
28 травня 2025 року Міністерства юстиції України звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року, залишити в силі рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2024 року.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Аналіз указаних положень дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.
Водночас, пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження у виключному порядку (частина четверта статті 12 КАС України), а також через складність та інші обставини (частина третя статті 12 КАС України).
Аналіз зазначених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що суд має право, за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмета доказування, складу учасників та інших обставин, розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, а також крім справ, які підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження.
Статтею 257 КАС України визначено перелік справ, що розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження.
Як вбачається із даних Єдиного державного реєстру судових рішень, суд першої інстанції розглянув справу № 320/45898/23 у спрощеному позовному провадженні.
Оскаржуючи постанову суду апеляційної інстанції у справі, яка розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, скаржник у касаційній скарзі посилається на підпункти «а» та «в» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)    статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
В касаційні скарзі підставою касаційного оскарження скаржник указує пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, зазначаючи про відсутність висновку Верховного Суду стосовно застосування у подібних правовідносинах положень частини першої статті 2-1, частин першої, шостої статті 10 Закону України «Про нотаріат», пункту 3, підпункту 2 пункту 22, 23 Положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31 серпня 2011 року № 923, у взаємозв`язку із абзацом 3 пункту 38, абзацами 2, 3 пункту 43 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату в редакції від 20 червня 2023 року, затвердженим наказом Міністерства від 28 липня 2011 року № 1905/5, зареєстрованим в Мін`юсті 28 липня 2011 року    за № 926/19664 та статтею 19 Конституції України.
Отже, доводи, які викладені в касаційній скарзі, вказують на наявність обставин, визначених пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, що є підставами для відкриття касаційного провадження з метою перевірки обставин вказаних скаржником.
Касаційна скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.
Керуючись статтями 328, 330, 334, 340 КАС України,
УХВАЛИВ:
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Міністерства юстиції України на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України       про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
Витребувати з Київського окружного адміністративного суду    справу № 320/45898/23.
Встановити десятиденний строк для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.
Роз`яснити, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

...........................

...........................

...........................

А.Г. Загороднюк
Л.О. Єресько ,
В.М. Соколов
Судді Верховного Суду