УХВАЛА
Іменем України
09 червня 2025 року 
м. Київ
справа № 357/8173/21-ц
провадження № 61-6427ск25
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., 
Червинської М. Є.,
розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року за заявою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз`яснення та виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення коштів, 
ВСТАНОВИВ:
У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , у якому, з урахуванням зміни підстав позову, просив стягнути солідарно з відповідачів вартість золотих злитків в загальній кількості 259 штук та загальною масою 25 500 г, що становить 
40 386 653,10 грн.
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.
Постановою Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року рішення Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позовних вимог.
Стягнено солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь 
ОСОБА_1 вартість банківських золотих злитків у загальній кількості 259 штук та загальною масою 25 500 г, що становить 
40 386 653,10 грн.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
У березні 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2. звернувся до апеляційного суду із заявою про роз`яснення та виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2. про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року та роз`яснені постанови Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року відмовлено.
16 травня 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2.подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року.
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК Українипідставами для касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).
Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК Україниу разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення. 
Статтею 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.
За змістом зазначеної норми процесуального права судове рішення може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Суть роз`яснення судового рішення полягає у тому, що суд не повинен надавати відповідь на нові питання та вирішувати нерозглянуті вимоги, він має роз`яснити положення ухваленого рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.
Якщо у заяві про роз`яснення судового рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення у нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні такого рішення.
Відповідно до положень частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. 
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат, 
Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі 
№ 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20), зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Суд апеляційної інстанції, встановивши, що у постанові апеляційного суду описок чи арифметичних помилок апеляційним судом допущено не було, а заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення арифметичних помилок стосується зміни резолютивної частини судового рішення, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви. 
Враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року, оскільки це судове рішення є чітким, ясним та зрозумілим, не допускає різних варіантів тлумачення.
Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують, на законність судового рішення не впливають.
Керуючись частинами четвертою і п`ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року за заявою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз`яснення та виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 05 грудня 2024 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення коштів відмовити. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                   В. М. Коротун
Є. В. Коротенко
М. Є. Червинська