УХВАЛА
15 липня 2025 року
м. Київ
 
справа № 487/1774/23
провадження № 61-8767вд25
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гулька Бориса Івановича, Коломієць Ганни Василівни, Луспеника Дмитра Дмитровича у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Єдність Миколаїв» в особі голови правління Годзи Оксани Миколаївни до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
09 липня 2025 року через підсистему Електронний суд ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 06 червня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху у справі № 487/1774/23.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 09 липня 2025 року справу призначено судді-доповідачеві Гульку Б. І., судді, які входять до складу колегії: Коломієць Г. В., 
Луспеник Д. Д.
11 липня 2025 року через підсистему Електронний суд ОСОБА_1 подав заяву про відвід суддів Верховного Суду Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д.
Ухвалою Верховного Суду, у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д., від 14 липня 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду визнано необґрунтованою та передано для вирішення зазначеного питання іншому судді.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 14 липня 2025 року заяву  ОСОБА_1 про відвід передано для вирішення судді Шиповичу В. В.
Відповідно до частин другої та третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.
Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді (частина восьма 
статті 40 ЦПК України).
Необхідності вирішувати питання про відвід у судовому засіданні з повідомленням учасників справи не встановлено.
Заява ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д. мотивована тим, що, на думку заявника, існують обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості цих суддів. 
ОСОБА_1 зазначає, що в мотивувальній частині рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 01 травня 2025 року містяться посилання на висновки Верховного Суду у кількох справах, зокрема у справі № 522/2173/14. Водночас він не згоден із судовим рішенням колегії суддів Верховного Суду у справі № 522/2173/14 (провадження № 61-21971св18), до складу якої входив суддя Луспеник Д. Д.
Підстави для відводу судді передбачені, зокрема частиною першою 
статті 36 ЦПК України, згідно із якою суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 ЦПК України).
Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).
Крім того, статтею 37 ЦПК України передбачені випадки недопустимості повторної участі судді в розгляду справи, зокрема суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. 
На час вирішення заяви  ОСОБА_1 про відвід відсутні підстави вважати, що судді Верховного Суду Гулько Б. І., Коломієць Г. В., 
Луспеник Д. Д. виявляють особисту упередженість та/або мають пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи № 487/1774/23.
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, Луспеника Д. Д., Білоконь О. В., Гулька Б. І., 
Синельникова Є. В., Черняк Ю. В. дійсно 26 лютого 2020 року ухвалив постанову у справі № 522/2173/14за позовом ОСББ «Сімекс» до фізичної особи про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги.
Однак самі по собі посилання ОСОБА_1 щодо незгоди із постановою Верховного Суду у справі № 522/2173/14, не є підставою для відводу суддів Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д. від розгляду в касаційному порядку цивільної справи № 487/1774/23.
Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді справи є порушенням права на справедливий суд.
Оскільки під час розгляду заяви ОСОБА_1 передбачені законом підстави для відводу судді не встановлені, у задоволенні заяви необхідно відмовити.
Керуючись статтями 14, 33, 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд, у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гулька Бориса Івановича, Коломієць Ганни Василівни, Луспеника Дмитра Дмитровича у справі № 487/1774/23 відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                В. В. Шипович