ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" липня 2025 р.           Справа№ 910/4637/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Отрюха Б.В.
суддів:            Остапенка О.М. 
          Сотнікова  С.В. 

Секретар судового засідання: Басараба К.Ю.

За участю представників учасників справи:
Силаєв О.Г. від ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» (в залі суду) - за ордером серії АІ №1737187 від 30.10.24
Пата С.В. від ТОВ «ХТЛ Україна» (в залі суду)
Зайченко Ю.В. відповідно до виписки з ЄДРПОУ (в залі суду) - від Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 (суддя Івченко А.М., повний текст ухвали складено та підписано - 19.11.2024)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац»
про банкрутство
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі №  910/4637/24 (суддя Івченко А.М., повний текст ухвали складено та підписано - 19.11.2024), зокрема, визнано кредитором у справі №  910/4637/24 по відношенню до боржника:
- Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей на суму 6   254   009,20   грн - четверта черга.
Суд першої інстанції задовольняючи грошові вимоги Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей виходив з того, що заявлені кредитором грошові вимоги є підтвердженими належними доказами, законними, обґрунтованими і підлягають визнанню.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів
Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі №  910/4637/24 скасувати повністю, та ухвалити нове рішення, яким відмовити у визнанні вимог кредитора Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей до Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» у справі №   910/4637/24 повністю.
Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права.
Узагальнені доводи та заперечення учасників справи
27.12.2024 через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого заявник просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу про затвердження вимог кредитора Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на суму 6 254 009,20 грн четверта черга у справі про банкрутство №  910/4637/24 від 23.10.2024 - без змін.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 02.12.2024 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Отрюх Б.В., судді: Пантелієнко   В.О., Остапенко О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2024 у справі № 910/4637/24, зокрема, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 залишено без руху.
12.12.2024 через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» надійшла заява про усунення недоліків.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 у справі № 910/4637/24 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/4637/24; розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 призначено на 12.03.2025.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2025 у справі № 910/4637/24 оголошено перерву у справі № 910/4637/24 до 19.05.2025.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2025 у справі № 910/4637/24 оголошено перерву у справі № 910/4637/24 до 25.06.2025.
Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/1489/25 від 18.06.2025 у зв`язку із перебуванням судді Пантелієнка В.О., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №   910/4637/24.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2025 апеляційну скаргу у справі №   910/4637/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Сотніков С.В., Остапенко О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.06.2025 у справі № 910/4637/24 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 прийнято до провадження колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Сотніков   С.В., Остапенко О.М.
В судовому засіданні 25.06.2025 колегією суддів у судовому засіданні оголошено перерву до 02.07.2025 згідно ст. 216 ГПК України.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.07.2025 у справі № 910/4637/24, у зв`язку з відпусткою судді Остапенка О.М. з 02.07.2025 по 04.07.2024, з метою незмінності складу суду, розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 призначено на 07.07.2025.
Явка представників учасників справи
07.07.2025 у судове засідання з`явилися представники ТОВ «Казино «Прем`єр Палац», ТОВ «ХТЛ Україна», Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей.
Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися; про час, місце та дату судового засідання повідомлялися завчасно та належним чином; про причини нез`явлення суд не повідомили.
Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).
Таким чином, враховуючи наявність у матеріалах справи доказів повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті за участю представників ТОВ «Казино «Прем`єр Палац», ТОВ «ХТЛ Україна», Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей. 
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини даної господарської справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при постановленні оскаржуваного судового рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2024 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац».
19.06.2024 від Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (далі - КРАІЛ/Уповноважений орган) надійшла заява з грошовими вимогами до боржника.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 визнано вимоги Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на суму 152  646  056,00 грн, з яких: 6  056,00 грн - перша черга; 152  640  000,00 грн - четверта черга за несплату боржником за видані ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор щорічних платежів за II та III рік дії ліцензії.
152 640 000,00 грн це заборгованість зі сплати щорічних платежів за II та III рік дії ліцензії, яка виникла у зв`язку із невиконанням боржником свого обов`язку визначеного Законом України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор».
23.08.2024 від КРАІЛ надійшла заява з уточненими грошовими вимогами до боржника.
КРАІЛ у поданій заяві просила суд визнати за невиконання боржником грошового зобов`язання інфляційні втрати на суму 2  898  895,86 грн та 3 % річних на суму 3  355  113,34 грн.
Так, КРАІЛ відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» (далі - Закон) здійснює державне регулювання у сфері організації та проведення азартних ігор.
Згідно з частиною п`ятою статті 6 Закону Уповноважений орган є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує державне регулювання діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерей, та утворюється Кабінетом Міністрів України відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Діяльність Уповноваженого органу спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.
Повноваження Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей у сфері організації та проведення азартних ігор встановлені Законом та Положенням про Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2020 р. № 891.
Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу України з процедури банкрутства конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.
З огляду на це КРАІЛ було заявлено про грошові вимоги до ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» які обґрунтовувалися наступним.
Пунктом 9 частини першої статті 8 Закону передбачено, що під час реалізації державної політики у сфері організації та проведення азартних ігор Уповноважений орган виконує функції органу ліцензування господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, приймає рішення про видачу та анулювання ліцензій у порядку, встановленому цим Законом.
На підставі вищезазначених положень Закону КРАІЛ здійснює видачу суб`єктам господарювання ліцензій у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор (далі - ліцензії).
Такі ліцензії, відповідно до частини першої статті 49 Закону, видаються Уповноваженим органом після отримання документа, що підтверджує внесення плати за перший рік дії відповідної ліцензії згідно із Законом.
Відповідно до частин четвертої та шостої статті 49 Закону, щорічна плата за ліцензію на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор за кожен рік дії ліцензії сплачується не пізніше, ніж за тридцять днів до початку кожного наступного року дії ліцензії. Щорічна плата за ліцензії на гральний автомат, гральний стіл, букмекерський пункт за кожен рік дії ліцензії сплачується не пізніше, ніж за тридцять днів до початку кожного наступного року дії ліцензій.
29.06.2021 КРАІЛ було прийнято рішення № 394 «Про видачу ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у гральних закладах казино» і після отримання документа, що підтверджує внесення плати за перший рік дії ліцензії 12.07.2021 видано ліцензію.
27.07.2021 КРАІЛ було прийнято рішення № 449 «Про видачу ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» ліцензій на гральний стіл» і після отримання документа, що підтверджує внесення плати за перший рік дії ліцензії 06.08.2021 видано ліцензії.
11.08.2021 КРАІЛ було прийнято рішення № 487 «Про видачу ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» ліцензій на гральні автомати» і після отримання документа, що підтверджує внесення плати за перший рік дії ліцензії 13.08.2021 видано ліцензію.
Відповідно до пунктів 1 та 18 частини першої статті 15 Закону організатор азартних ігор у своїй діяльності, зокрема, зобов`язаний дотримуватися вимог цього Закону, ліцензійних умов, що регулюють провадження того виду господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, на який вони мають ліцензію, а також інших нормативно-правових актів України та своєчасно вносити плату за відповідну ліцензію або ліцензії, які отримав такий організатор азартних ігор.
Такі ж норми передбачені підпунктами 1 та 17 пункту 25 Ліцензійних умов провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор у гральних закладах казино, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2020 р. № 1341 (далі - Ліцензійні умови), відповідно до яких організатор азартних ігор зобов`язаний дотримуватися вимог Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», цих Ліцензійних умов, а також інших нормативно-правових актів України та своєчасно вносити плату за відповідну ліцензію або ліцензії, які отримав такий організатор азартних ігор.
Таким чином, Законом та Ліцензійними умовами встановлено обов`язок суб`єктів господарювання сплачувати за ліцензію для провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.
Пунктом 6 частини першої статті 51 Закону передбачено, що підставою для прийняття рішення про анулювання ліцензії є несплата або прострочення здійснення плати за ліцензію понад два місяці.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України відповідно до указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 в Україні введено правовий режим воєнного стану.
Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову від 18 березня 2022 року № 314 «Деякі питання забезпечення провадження господарської діяльності в умовах воєнного стану» (далі - Постанова № 314).
Пунктом 1 Постанови № 314 зокрема було визначено, що у період воєнного стану право на провадження господарської діяльності може набуватися суб`єктами господарювання на підставі подання до Міністерства економіки, а суб`єктами господарювання, що здійснюють охоронну діяльність, - до Міністерства внутрішніх справ, декларації про провадження господарської діяльності (далі - декларація), що містить відомості згідно з додатком 1, без отримання дозвільних документів (документів дозвільного характеру, ліцензій або інших результатів надання публічних послуг), крім видів господарської діяльності за переліком згідно з додатком 2.
При цьому, в додатку 2 до Постанови 314 «Перелік видів господарської діяльності, які не можуть провадитися на підставі подання декларації в умовах воєнного стану» був зазначений вид діяльності «Діяльність на ринку азартних ігор» із зазначенням виду документа, який дає право на провадження господарської діяльності - «ліцензія».
Разом з тим, підпунктом 5 пункту 1 Постанови 314 (у редакції постанови від 03.05.2024) було визначено, що строки дії діючих строкових ліцензій та документів дозвільного характеру автоматично продовжуються на період воєнного стану та три місяці з дня його припинення чи скасування, а періодичні, чергові платежі за ними відстрочуються на строк, зазначений у цьому підпункті.
Таким чином, Постанова № 314 не звільняла організаторів азартних ігор від сплати за ліцензії, а лише відстрочувала оплату за них до кінця військового стану та три місяці з дня його припинення.
Однак, сплата за наступний рік дії ліцензії ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» внесена не була.
28.02.2023 Урядом було прийнято постанову № 173 «Про внесення зміни до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 18 березня 2022 р. № 314» та відновлено обов`язок організаторів азартних ігор сплачувати щорічні платежі за ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор, передбачені Законом, а також встановлено граничний строк для сплати всіх несплачених платежів за відповідні ліцензії тридцять днів з дня набрання чинності цією постановою. Тобто до 04.04.2023 організатори азартних ігор повинні були погасити заборгованість.
Як вже було зазначено відповідно до частин четвертої та шостої статті 49 Закону, щорічна плата за ліцензію на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор за кожен рік дії ліцензії сплачується не пізніше, ніж за тридцять днів до початку кожного наступного року дії ліцензії. Щорічна плата за ліцензії на гральний автомат, гральний стіл, букмекерський пункт за кожен рік дії ліцензії сплачується не пізніше, ніж за тридцять днів до початку кожного наступного року дії ліцензій.
Відповідно до розрахунку, що був доданий до заяви з кредиторськими вимогами КРАІЛ плановий термін для сплати за ІІ рік дії ліцензії на діяльність у Боржника настав 13.06.2022, за 7 ліцензій на гральний стіл 07.07.2022, за 45 ліцензій на гральні автомати 14.07.2022. Плановий термін для сплати за ІІІ рік дії ліцензії на діяльність у Боржника настав 13.06.2023, за гральне обладнання строк не настав тому КРАІЛ їх не заявляла.
Зважаючи, що Закон передбачає оплату за ліцензії наперед, тобто за 30 днів до початку наступного року дії ліцензії, і в силу положень частини восьмої статті 49 Закону не передбачає повернення сплаченої частини плати за ліцензії у разі прийняття рішення про анулювання, аргументи Боржника про неправомірність вимог КРАІЛ в частині слати за ліцензії за ІІІ рік дії ліцензії не відповідають дійсним обставинам, оскільки до 13.06.2023 Боржник повинен був сплатити за третій рік дії ліцензії.
Однак після спливу вказаного граничного строку плата за видані ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» внесена не була.
Вказані обставини призвели до того, що держава положеннями Постанови № 314 надала Боржнику можливість здійснювати господарську діяльність в умовах триваючого воєнного стану, визначитися щодо здійснення подальшої господарської діяльності в умовах запровадженого військового стану та адаптуватися до умов провадження такої діяльності, при цьому розраховувала на свідоме виконання Боржником свого обов`язку встановленого Законом в частині сплати плати за ліцензії, про те ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» свій обов`язок встановлений Законом та Ліцензійними умовами не виконав.
У зв`язку з несплатою щорічної плати за ліцензії понад два місяці, на першому правомочному засіданні КРАІЛ як колегіального органу, яке відбулось 08.08.2023, було прийнято рішення від 08.08.2023 № 110 «Про анулювання ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у гральних закладах казино та ліцензій на гральні автомати, гральні столи та на гральні столи з кільцем рулетки по яким не було здійснено оплати за такі ліцензії. Таким чином, з боку організатора азартних ігор утворилась відповідна заборгованість зі сплати за ліцензії.
Згідно частини третьої статті 11 та частини першої статті 13 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.
При цьому, в силу приписів частини першої статті 509 ЦК України зобов`язання є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, зокрема сплатити гроші, або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно з частиною другою статті 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу.
Цивільне зобов`язання передбачає наявність обов`язку боржника стосовно кредитора, якому кореспондується право кредитора вимагати у боржника виконання відповідного обов`язку, і таке зобов`язання з огляду на частини другу та третю статті 11 ЦК України може виникати на підставі договорів та інших правочинів, внаслідок завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, з інших юридичних фактів, безпосередньо з актів цивільного законодавства тощо.
Відповідно до положень статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
При цьому, відповідно до частини другої статті 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, у випадку несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання він відповідно до вимог частини другої статті 625 ЦК України повинен сплатити кредитору, крім суми основного боргу, також суму інфляційних втрат як компенсацію знецінення коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати та 3 % річних від простроченої суми.
При цьому у кредитора, відповідно до положень частини другої статті 625 ЦК України є право вимоги до боржника щодо сплати інфляційних втрат та 3 % річних за період прострочення в оплаті основного боргу.
Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19, зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та 3 % річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, і вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги (п. 43 цієї Постанови). Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до ст. 625 ЦК України - міра відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми.
Подібні правові висновки сформульовано, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц, від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18.
За приписами статей 509, 524, 533 - 535 і 625 ЦК України, грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку.
Такі висновки узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах від 11.04.2018 у справі № 758/1303/15-ц та від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц.
При цьому, стаття 625 ЦК України визначає загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Положення цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.
З огляду на таку юридичну природу правовідносин сторін, як грошові зобов`язання Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.09.2020 у справі № 918/631/19 дійшла висновку, що на них поширюється дія положень частини 2 статті 625 ЦК України.
Враховуючи наведене, що правовідношення, в якому у зв`язку з настанням строку, встановленого Законом, для сплати щорічної плати за ліцензії виникло зобов`язання ТОВ «Казино «Прем`єр Палац» сплатити кошти за здійснення господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор за виданими КРАІЛ ліцензіями на виконання статті 49 Закону, є грошовим зобов`язанням, а тому відповідно на нього можуть нараховуватися інфляційні втрати та 3 % річних відповідно до частини другої статті 625 ЦК України.
Колегія суддів перевіривши наданий кредитором розрахунок, керуючись ст. 64 Кодексу України з процедур банкрутства, погоджуються з висновком місцевого суду про те, що кредиторські вимоги Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей підлягають включенню до реєстру вимог кредиторів з віднесенням до наступної черговості задоволення вимог кредиторів: 6  254  009,20 грн. - четверта черга.
Твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в оскаржуваній ухвалі та у даному випадку скаржником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.
Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
З приводу висвітлення всіх доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У рішенні Суду у справі «Трофимчук проти України» № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.
Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків місцевого господарського суду.
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Згідно з ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
В силу ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржником зроблено не було.
За змістом п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 підлягає залишенню без змін.
Розподіл судових витрат
Судовий збір за подачу апеляційної скарги, у відповідності до ст. 129 ГПК України, покладається судом на скаржника.
Керуючись ст.ст. 129, 240, 255, 267-270, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Кодексом України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд,-
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Казино «Прем`єр Палац» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі № 910/4637/24 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 у справі №  910/4637/24 залишити без змін.
3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги розподіляється відповідно до ст. ст. 129 та 282 Господарського процесуального кодексу України.
4. Справу № 910/4637/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, строки та випадках, передбачених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Повний текст складено і підписано 22.07.2025. 

Головуючий суддя                                                            Б.В. Отрюх 

Судді                                                                                О.М. Остапенко

                                                                                С.В. Сотніков