УХВАЛА
25 липня 2025 року
м. Київ
справа № 363/1197/23
провадження № 61-8617ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Істамова Ірина Володимирівна, на постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубченко Роман Олександрович, про витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
18 липня 2025 року засобами поштового зв`язку представник Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») - адвокат Істамова І. В. подала касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року (повний текст постанови складено 09 червня 2025 року) у справі № 363/1197/23.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, відповідно до якого просила витребувати із володіння ОСОБА_2 нерухоме майно, а саме - 1/2 частину двоповерхового будинку з надвірними будівлями загальною площею 223,5 кв.м за адресою: 
АДРЕСА_1 , відновивши право власності ОСОБА_1 не цей об`єкт нерухомого майна.
Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 19 вересня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Постановою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 19 вересня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов задоволено частково. Витребувано з володіння 
ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину садового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . В іншій частині позовних вимог відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь 
ОСОБА_1 судові витрати у сумі 33 550 грн.
У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржене судове рішення в частині задоволених позовних вимог та залишити в цій частині в силі рішення суду першої інстанції.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю такого майна.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.
Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2023 року - 2 684 гривні.
Отже судовий збір за подану касаційну скаргу має розраховуватися з огляду на вартість спірного майна (1/2 частини будинку) за формулою: (ЦП х 1%) х 200%, де ЦП - вартість спірного майна (1/2 частини будинку).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Разом із касаційною скаргою заявником надано платіжну інструкцію 
від 04 липня 2025 року про сплату судового збору у розмірі 6 056 грн.
З урахуванням викладеного, заявнику необхідно обґрунтувати розмір сплаченого судового збору за подану касаційну скаргу з урахуванням наведення ціни позову у даній справі.
Також Верховний Суд звертає увагу, що відповідачкою ОСОБА_2 за подання у липні 2025 року касаційної скарги у цій же справі на постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року сплачено судовий збір в сумі 
26 840 грн.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», в інтересах якого діє адвокат Істамова Ірина Володимирівна, на постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року у справі № 363/1197/23 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                        В. В. Шипович