ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

10 червня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/20213/22	
                                                                                Суддя І інстанції - Кучугурна Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Коршуна А.О., Сафронової С.В.,     
за участю секретаря судового засідання Дивнич Д.І. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,-
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1  звернулася з вищевказаним позовом до суду в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати наказ в.о. начальника Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області №135-с від 08.12.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності»;
- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Дніпропетровській області;
- встановити судовий контроль за виконання судового рішення, зобов`язавши відповідача надати суду звіт про виконання судового рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Дніпропетровській області;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , судові витрати, що включають в себе судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу.
В обґрунтування позовних вимог  посилається на безпідставність поставленого їй у провинну порушення службової дисципліни, зокрема, перегляду та завантаження без належних на те підстав з електронних систем ДПС інформації щодо суб`єктів господарської діяльності, оскільки саме в перегляді, завантаженні, аналізі відомостей з електронних систем ДПС полягають посадові обов`язки позивачки. Водночас конкретних фактів витоку інформації та яким чином відбувалася її передача дисциплінарна комісія не зазначила. Також указала на спотворення комісією інформації щодо періоду виконання позивачкою службових обов`язків на посаді заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області. На її переконання, матеріали дисциплінарної справи не підтверджують фактів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, тому відповідач не мав правових підстав притягати її до дисциплінарної відповідальності, до того ж, не обґрунтував підстав застосування стягнення найсуворішого виду - звільнення з посади, не навів мотивів того, чому кваліфікував її дії як порушення Присяги, не забезпечив права позивачки на особисту участь у розгляді питання щодо неї, оскільки від самого початку дисциплінарного провадження вона перебувала у відпустці по догляду за дитиною.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року позовні вимоги було задоволено.  Визнано протиправним та скасовано наказ в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08 грудня 2022 року №135-с «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області. Цим же рішенням суд відмовив позивачці у задоволенні клопотання про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення та стягнув на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати зі сплати судового збору у сумі 992,40 грн.
Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції Головне управління ДПС у Дніпропетровській області подало на нього апеляційну скаргу в якій просить  рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції поновив позивачку на посаді, яку   та ніколи не обіймала та яка взагалі не існує в штатному  розписі  Відповідача а саме, начальника, а не заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області. Оскарженим наказом  наказано застосувати  до позивачки дисциплінарне  стягнення  у вигляді догани  в перший робочий день за днем звільнення з відпустки  для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку  або фактичного виходу на роботи. Станом на дату винесення судового рішення у даній справі позивачка не звільнена і продовжує перебувати у трудових відносинах із відповідачем. Окремий наказ про звільнення позивачки  ще не видано, а тому вимоги про поновлення позивачки на роботі   та задоволена судом першої інстанції  передчасно. Крім того  вказує, що судом першої інстанції  не враховано всі  обставини справи та докази вчинення  позивачем дисциплінарного проступку, зокрема, акт тематичної перевірки, винесений  ДПС 27.10.2022 року № 1/99-00-14-03022 та встановлені ним факти.
В додаткових поясненнях до апеляційної скарги поданих 31 липня та 15 серпня 2023 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області вказало, що підтримує позицію в апеляційній скарзі. Відповідач навів у цих додаткових поясненнях   доводи зокрема щодо оскарженого наказу в частині  звільнення позивачки, наявності в матеріалах справи  актів  щодо відмови від надання пояснень позивачки та її безпосереднього керівника з приводу  обставин, що стали  підставою для  порушення дисциплінарного провадження, акту тематичної перевірки як ключовому доказу, висновки якого не могли бути проігноровані дисциплінарною комісією адже зроблені органом вищого рівня - ДПС України. Крім цього, відповідач в додаткових поясненнях від 15 серпня 2023 вказав на потребу врахування висновків суду в іншій справі №160/730/23.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу позивач  просить відмовити у її задоволенні та залишити  без змін рішення суду першої інстанції.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду  від 21 листопада 2023 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року було скасовано в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області, та ухвалив у цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 27 лютого 2025 року було  скасовано постанову Третього  апеляційного адміністративного суду від 21 листопада 2025 року, а справу направлено до Третього апеляційного адміністративного осуду на новий розгляд.
При цьому Верховний Суд виходив з того, що по перше апеляційний суд, визнавши додаткові пояснення відповідача доповненням до апеляційної скарги, не ухвалював процесуальних рішень з питання прийняття чи неприйняття змін до апеляційної скарги.
Друге, стверджуючи про те, що зміна обґрунтування вимог апеляційної скарги мала місце поза межами строку на апеляційне оскарження, а також, що перевірка рішення суду першої інстанції  здійснюється суто у межах доводів і вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції повністю проігнорував наведені в апеляційній скарзі доводи, що на час її подання рішення суду першої інстанції виготовлено не було, тому скаргу подано виходячи зі змісту вступної та резолютивної частин судового рішення.
Іншими словами, апеляційний суд, поклавши в основу своїх міркувань щодо неприйнятності доповнень до скарги висновок про недотримання строку їх подання, який обмежено строком на апеляційне оскарження рішення суду, власне мотивів щодо перебігу цього строку не висловив.
Як убачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 05 червня 2023 року Дніпропетровський окружний адміністративний суд проголосив вступну і резолютивну частину рішення.
В рішенні вказано, що його повний текст складено 15 червня 2023 року, однак, звертає на себе увагу те, що відповідачеві його копію було надіслано лише 06 липня 2023 року, моменту фактичного отримання суд взагалі не досліджував, водночас за інформацією, яка міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень і є відкритою, текст зазначеного рішення суд першої інстанції надіслав до Реєстру 30 червня 2023 року.
Тобто, питання моменту складення повного тексту рішення судом першої інстанції, від якого починає перебіг строк на апеляційне оскарження, наразі не є безспірним і апеляційний суд, якщо мав намір застосувати наслідки пропуску строку подання доповнень до апеляційної скарги (саме так апеляційний суд визначив процесуальний характер додаткових пояснень відповідача) з тим щоб не надавати оцінку викладеним у них аргументам скаржника по суті, мав це питання дослідити і викласти власні мотиви із цього приводу, однак залишив це поза увагою.
У постанові від 31 серпня 2023 року в справі №200/9093/20-а Верховний Суд зазначав, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, зокрема, щоб особа була поінформована про порушення справи та її суть.
Принцип змагальності в апеляційному провадженні реалізується через визначення меж перегляду судом апеляційної інстанції у частині першій статті 308 КАС України, відповідно до якої суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Частиною другою статті 308 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (частини третя та четверта статті 308 КАС України).
Іншим основоположним принципом адміністративного судочинства, серед інших, є принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, який вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною.
Верховний Суд зауважив, що одне із призначень обґрунтованого судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті, та надати стороні можливість його оскарження у разі незгоди з аргументами суду. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль за здійсненням правосуддя.
Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.
Отже, не вирішивши питання щодо меж апеляційного перегляду у встановлений процесуальним законом спосіб, суд апеляційної інстанції невмотивовано обмежив сторону відповідача у праві на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та не забезпечив належного перегляду судового рішення.
Із цих міркувань Верховний Суд дійшов висновку про недотримання судом апеляційної інстанції принципу офіційного з`ясування всіх обставин справи під час дослідження доказів і визначення обставин, які необхідно встановити для вирішення спору, а так само під час оцінки аргументів сторін.
Суд апеляційної інстанції не з`ясував обставини справи, які мають значення для правильного її вирішення, що є порушенням статей 9, 242, 308 КАС України і призвело до прийняття необґрунтованого судового рішення.
Оскільки вказані обставини і фактичні дані залишилися поза межами дослідження суду апеляційної інстанції, то з урахуванням повноважень касаційного суду (які не дають касаційній інстанції права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні) відсутня можливість перевірити правильність його висновків в цілому по суті спору.
Відповідно до ч.5 ст.353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.
Крім того  02.06.2025 р. до Третього апеляційного адміністративного суду через систему «Електронний суд» від ГУ ДПС у Дніпропетровській області надійшла заява про закриття провадження у справі у зв`язку із смертю ОСОБА_1 , що підтверджується відповіддю № 1463973 від 10.06.2025 щодо  реєстрації особи в Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків про закриття РНОКПП у зв`язку з наявністю повідомлення від ВРАЦС  про громадян, які померли.
Згідно з п.5 ч.1  ст.238 КАС України  суд закриває провадження у справі у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб`єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.
Згідно зі  ст.1219 ЦК України  не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені  статтею 608 цього Кодексу.
Спірні правовідносини у даній справі стосуються особистих немайнових прав і відносно них правонаступництво недопустиме.
Відповідно до ч. 1  ст. 319 КАС України  судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями  238,  240  цього  Кодексу.
При цьому, згідно ч. 2  ст. 319 КАС України  якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для застосування вимог частини першої цієї статті.
Тобто, виходячи з правового аналізу положень частини другої цієї статті передбачений випадок, коли в суді апеляційної інстанції буде встановлений факт смерті особи у спорі, що не допускає правонаступництва, то рішення суду першої інстанції не підлягає скасуванню у випадку його законності та обґрунтованості.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування  судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.  
З матеріалів  справи вбачається, що з 05 січня 2021 року позивачка обіймала посаду начальника відділу прогнозу, аналізу та звітності управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Відповідно до наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 29 червня 2022 року №246-о позивачку переведено на рівнозначну посаду заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області, з 29 червня 2022 року.
Згідно з дорученням в.о. Голови ДПС України від 11 листопада 2022 року №154-д(14) доручено в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області на підставі статей 64-69 Закону №889-VIII для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вичиненого дисциплінарного проступку розглянути питання щодо ініціювання перед Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Дніпропетровській області порушення дисциплінарного провадження стосовно, зокрема, заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків, порушення Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон №1700-VII), Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02 вересня 2019 року №52 (далі - Правила етичної поведінки в органах ДПС), Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Держаної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15 травня 2020 року №216 (далі - Порядок №216) під час перебування на посаді начальника відділу прогнозування, аналізу та звітності управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Підставою для видання вищевказаного доручення стала доповідна записка Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 09.11.2022р. №870/99-00-14-03-13, адресована в.о. Голови ДПС України, про те, що Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції на виконання наказу Державної податкової служби України (далі - ДПС) від 27.09.2022р. №684 «Про проведення тематичної перевірки», з метою забезпечення виконання доручення в. о. Голови ДПС від 19.09.2022р. №131 -д(14) до доповідної записки Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 15.09.2022р. №705/99-00-14-03-13 щодо проведення тематичної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до вимог Порядку організації та проведення перевірок в органах Державної податкової служби України, на підприємствах, в установах, організаціях, які належать до сфери управління ДПС, оформлення і реалізації їх результатів, затвердженого наказом ДПС від 19.11.2020 №655 (зі змінами), проведено тематичну перевірку Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області) з метою з`ясування обставин причетності посадових осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області до порушення вимог чинного законодавства, у тому числі Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII "Про запобігання корупції" (зі змінами) (далі - Закон №1700-VII), Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 №52 (зі змінами) (далі - Правила 52), Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами) (далі - Порядок № 216).
Підставою для проведення тематичної перевірки слугував лист Головного слідчого управління Національної поліції України від 14.09.2022р. №23081/24/2/2-2022/ВС (вх. ДПС №61079/5 від 14.09.2022), який надійшов на адресу ДПС, з метою проведення перевірки правомірності дій посадових осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області під час використання інформації, яка оброблюється в електронних системах ДПС, а також наказ Державної податкової служби України від 27.09.2022р. №684 «Про проведення тематичної перевірки», доручення в. о. Голови ДПС від 19.09.2022р. № 131 -д(14) до доповідної записки Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 15.09.2022р. №705/99-00-14-03-13 щодо проведення тематичної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до вимог Порядку організації та проведення перевірок в органах Державної податкової служби України, на підприємствах, в установах, організаціях, які належать до сфери управління ДПС, оформлення і реалізації їх результатів, затвердженого наказом ДПС від 19.11.2020 №655 (зі змінами).
У вищевказаному листі поліції повідомлялося, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №42022000000001013 від 28.07.2022р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.3 ст.358, ч.3 ст.362 КК України, в ході якого встановлено, що групою осіб організовано злочинну схему з привласнення та розтрати чужого майна, а саме: реєстраційного ліміту ПДВ підприємств, які знаходяться на тимчасово окупованих територіях України, шляхом несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в електронних системах ДПС, та проведення безтоварних операцій, використовуючи кваліфікований електронний підпис (далі - КЕП), отриманий на підставі підроблених документів. Так, з метою реалізації злочинної схеми, група осіб з числа співробітників ГУ ДПС в Дніпропетровській області, використовуючи електронні системи ДПС, встановили СГД, у яких наявні значні суми реєстраційного ліміту ПДВ, які зареєстровані та фактично перебувають на тимчасово окупованих територіях Херсонської, Запорізької, Миколаївської, Донецької та Харківської областей. В подальшому, за результатами опрацювання безпідставно отриманої в електронних системах ДПС інформації, невстановленими особами, на підставі підроблених документів нібито від імені керівників зазначених вище СГД, без відома останніх, отримано КЕП у кваліфікованого надавала електронних довірчих послуг ТзОВ "Центр сертифікації ключів України". Отримані КЕП використано для здійснення несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в електронних системах ДПС, шляхом реєстрації податкових накладних та проведення безтоварних операцій з суб`єктами господарювання, зареєстрованими на території Львівської, Закарпатської, Житомирської, Івано-Франківської, Хмельницької, Київської, Дніпропетровської, Одеської та Черкаської областей. Водночас встановлено, що вхід до електронних систем ДПС, з метою перегляду та вивантаження інформації щодо вказаних вище підприємств, які перебувають на окупованих територіях, у травні-серпні 2022 року здійснювали співробітники управління з питань запобігання та виявлення корупції та управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області, серед яких: ОСОБА_1 , яка займає посаду заступника начальника управління-начальника відділу роботи з ризиками Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків. Крім цього, 19.08.2022 у ході проведення санкціонованих обшуків у приміщенні ГУ ДПС у Дніпропетровській області на службовій техніці (комп`ютерах) вищевказаних співробітників виявлено електронні документи, які вказують на те, що останні без належних на те підстав переглядати та завантажували з електронних систем ДПС інформацію щодо СГД, які перебувають на тимчасово окупованих територіях України, що в подальшому призвело до витоку такої інформації та її використання для незаконного заволодіння реєстраційними лімітами ПДВ вищевказаних підприємств.
За результатами тематичної перевірки складено акт від 27.10.2022р. №1/99-00-14-03-22.
В ході проведення тематичної перевірки правомірності дій посадових осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області під час використання інформації, яка оброблюється в електронних системах ДПС було встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах ДПС, в період з 16 березня до 18 серпня 2022 року  без належних на те підстав та в порушення вимог законодавчих актів України і нормативних документів ДПС, а саме: Закону № 1700-VІІ, Правил № 52 та Порядку № 216, використовуючи своє службове становище, вчинила дії щодо вибору інформації та вивантаження реєстрів, сформованих за результатами вибору даних з електронних систем ДПС щодо платників податків, та подальшої (витоку) передачі такої інформації, що призвело до її використання, у тому числі для незаконного  заволодіння  реєстраційними лімітами ПДВ платників  податків, що зафіксовано у ході  проведення представниками правоохоронних органів  санкціонних обшуків  19.08.2022  року у приміщенні ГУ ДПС у Дніпропетровській області, на службовій  техніці (комп`ютерах) та на електронних носіях у інших фігурантів кримінального провадження.
Наказом ГУ ДПС у Дніпропетровській області №124-с «Про порушення дисциплінарного провадження» було порушено дисциплінарне провадження щодо позивачки, утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи ГУ ДПС у Дніпропетровській області у складі згідно з додатком та доручено цій комісії здійснити відповідне дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 у термін з 16 листопада до 16 грудня 2022 року включно.
29 листопада 2022 року відбулось засідання дисциплінарної комісії, про що складено протокол №2. Згідно із цим протоколом комісія дійшла висновку про наявність в діях держаного службовця дисциплінарного проступку визначеного пунктами 1 та 9 частини другої статті 65 Закону №889-VIII (зі змінами), вирішила рекомендувати застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення та підготувати подання дисциплінарної комісії в.о. начальника ГУ ДПС.
За змістом подання від 29 листопада 2022 року №2177/04-36-01-11 дисциплінарна комісія рекомендувала притягнути заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення (пункт 4 частини першої статті 66 Закону №889-VIII) за порушення Присяги державного службовця (пункт 1 частини другої статті 65 Закону №889-VIII), та за використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб (пункт 9 частини другої статті 65 Закону №889-VIII).
Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 08 грудня 2022 року №135-с «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» вирішено на підставі статей 65, 66 та 77 Закону №889-VIII застосувати до заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 1 та 9 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, в перший робочий день, наступний за днем закінчення відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку або фактичного виходу на роботу.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що під час проведення дисциплінарного провадження стосовно позивача дисциплінарною комісією не було вказано які саме службові чи посадові обов`язки не виконав або неналежним чином виконав позивач (вказані лише загальні норми законодавчих та нормативно-правових актів), та не зазначено мотивів, з яких комісія дійшла висновку, що характер допущених позивачем порушень службової дисципліни та спричинені цим наслідки призвели до приниження державного органу, підриву його авторитету і були несумісними з продовженням служби.
Дисциплінарна справа позивача не містить доказів, що дисциплінарною комісією здійснювалось збирання інформації про обставини, які стали підставою для порушення такої справи. У дисциплінарній справі відсутні пояснення безпосереднього керівника позивача з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (комісія не з`ясовувала наявність таких осіб); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку (в матеріалах дисциплінарної справи наявний лише акт тематичної перевірки).
У дисциплінарній справі стосовно позивача дисциплінарна комісія лише цитує висновки акту тематичної перевірки без надання їм будь-якої оцінки, без з`ясування обставин, про які йдеться у цьому акті, без надання оцінки ступеню вини позивача, характеру вчинених проступків, що, на думку комісії, дають підстави для звільнення позивача із займаної посади за порушення Присяги державного службовця.
В акті тематичної перевірки або в будь-якому іншому документі відсутні відомості щодо незаконного використання позивачем інформації, яку вона отримала при дослідженні відомостей з інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України, не встановлено передачі цієї інформації стороннім особам, у тому числі тим, відносно яких також наведена інформація в акті тематичної перевірки.
В акті тематичної перевірки зазначено період, протягом якого, за його висновками, позивач вчиняла дії щодо вибору інформації та вивантаження реєстрів, сформованих за результатами вибору даних з електронних систем ДПС. Таким періодом є 24.02.2022 - 19.08.2022. 
Однак, листи ДПС України від 11.01.2023 №64/ЗПІ/99-00-20-02-03-10 та від 20.01.2023 №118/ЗПІ/99-00-20-02-03-10 свідчать про те, що ОСОБА_1 в період з 16.03.2022 по 18.08.2022, а саме: з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 23.05.2022 по 05.07.2022 мала доступ до таких інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС: ІКС «Податковий блок», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», ІКС «Управління документами». Крім того, в цих листах зазначено про відсутність входів користувача ОСОБА_1 до ІКС «Податковий блок», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», ІКС «Управління документами» в періоди з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 02.07.2022 по 05.07.2022. Перегляд інформації в ІКС ДПС користувачем ОСОБА_1 в періоди з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 02.07.2022 по 05.07.2022 не здійснювався. Користувачем ОСОБА_1 в період з 16.03.2022 по 18.08.2022 здійснювався перегляд інформації в ІКС ДПС по 1466 суб`єктах господарювання.
Також, дисциплінарна комісія при визначені ступені вини позивача не надала оцінки довідці від 16.11.2022 №334 заступника начальника управління - начальника відділу кадрового адміністрування управління персоналу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Ганни Аліфанової, в якій зазначено, що стаж державної служби позивача станом на 16.11.2022 складає 16 років 01 місяць 13 днів. Згідно з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» за 2021 рік, ОСОБА_1 отримала відмінну оцінку. За період роботи в головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не притягалась. 
Колегія суддів не погоджується з таким висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» №889-VIII  від 10.12.2015р. (зі змінами та доповненнями, далі - Закон №889).
Відповідно до положень ст. 1 Закону державна служба  це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо:
1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів;
2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів;
3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг;
4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства;
5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням;
6) управління персоналом державних органів;
7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством;
а державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Одним із принципів державної служби, відповідно до ст. 4 Закону №889, є принци доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.
Статтею 8 цього ж Закону визначено основні обов`язки державного службовця, так до них серед інших віднесено обов`язок: - дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; - дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; - сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); - зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню.
Відповідно до положень ст. 62 Закону №889 державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також, серед іншого: - не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця.
За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни, відповідно до ст. 64 Закону №889  державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом, а ч. 2 цієї статті також передбачено, що для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону №889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Перелік дисциплінарних проступків наведено у ч. 2 ст. 65 Закону №889 і до них, серед інших віднесено: -  порушення Присяги державного службовця ( п. 1 ч. 2 ст. 65);  порушення правил етичної поведінки державних службовців ( п. 2 ч. 2 ст. 65).
Частиною 1 ст. 36 Закону №889 передбачено, що особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».
Відповідно до положень Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, які затверджені наказом ДПС № 52 від 02.09.2019р. (далі - Правила), які встановлюють загальні вимоги до етичної поведінки працівників апарату ДПС та її територіальних органів (далі - працівники), діяльність яких спрямована на служіння народу України шляхом забезпечення  охорони та сприяння реалізації прав, свобод і законних інтересів людини і громадянина, і матою яких є зміцнення авторитету служби в органах ДПС, формування позитивної репутації працівників, а також забезпечення інформування громадян про норми етичної поведінки працівників стосовно них:
-          працівники повинні дотримуватися  Правил як під час виконання своїх посадових обов`язків, так і в позаробочий час ( п.1.1. Правил);
-          працівники під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних етичних норм поведінки та цих Правил, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування, з повагою ставитися до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб , для забезпечення повної впевненості громадян України у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний знати та дотримуватися вимог Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», цих Правил та розпорядчих документів ДПС з питань запобігання корупції ( п.3.1 Правил);
-          працівники своєю поведінкою мають зміцнювати авторитет державної служби, а також позитивну репутацію органів ДПС ( п.3.3. Правил);
-          працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю ( п. 3.5 Правил);
-          працівники зобов`язані виконувати свої посадові обов`язки якнайкраще, чесно і неупереджено, незважаючи на особисті ідеологічні, релігійні або інші погляди, не надавати будь-яких переваг та не виявляти прихильність до окремих фізичних чи юридичних осіб, громадських, політичних, релігійних організацій, а також не допускати ухилення від прийняття рішень та відповідальності за свої дії (бездіяльність) та рішення ( п. 4.1. Правил);.
-          працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме: спрямовувати свої дії на захист публічних інтересів та недопущення конфлікту між приватними та публічними інтересами, уникати виникнення реального та потенційного конфлікту інтересів у своїй діяльності;  не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб; не розголошувати інформацію, що стала йому (їй) відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема персональні дані фізичних осіб, конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом (далі - ІзОД), режим якої встановлено Законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», крім випадків, установлених законом ( п. 4.2 Правил).
-          Працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України ( п. 5.1 Правил);
-          Працівники зобов`язані додержуватися встановленого чинними нормативно-правовими актами та розпорядчими документами ДПС порядку обміну інформацією та взаємодії з громадянами, представниками підприємств, установ, організацій, представниками іноземних держав та їх підприємств, установ, організацій, міжнародних організацій та установ ( п. 6.3 Правил).
Аналіз наведених норм дає можливість зробити висновок про те, що в основі поведінки працівника податкового органу, який є державним службовцем, закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги, і під  порушенням Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу  та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Відповідно до ст. 4 Закону №889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.  Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.
Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону №889,  є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Перелік дисциплінарних проступків наведено у ч. 2 ст. 65 Закону №889, та відповідно до цього переліку дисциплінарним проступком, серед інших, є: - порушення Присяги державного службовця п. 1 ч. 2 ст. 65); - порушення правил етичної поведінки державних службовців ( п. 2 ч. 2 ст. 65); - використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб (п. 9 ч. 2 ст. 65 ).
Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону №889 до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:
1) зауваження;
2) догана;
3) попередження про неповну службову відповідність;
4) звільнення з посади державної служби.
Частиною 1 ст. 69 Закону №889 передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Статтею 77 Закону №889 передбачено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, таке рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Статтею 87 Закону №889 визначено підстави  для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення, і однією з таких підстав є - вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення (п. 4 ч. 1 ст. 87).
Враховуючи наведені колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що  обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.
Також обрання певного виду дисциплінарного стягнення з наведених ч. 1 ст. 66 Закону №889 повинно здійснюватися  з урахуванням  співмірності тяжкості вчиненого державним службовцем дисциплінарного  проступку і застосування дисциплінарного стягнення у вигляді припинення державної служби та звільнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Як свідчать встановлені обставини справи підставою для призначення і проведення тематичної перевірки, слугував лист Головного слідчого управління Національної поліції України від 14.09.2022р. №23081/24/2/2-2022/ВС (вх. ДПС №61079/5 від 14.09.2022), який надійшов на адресу ДПС України, з метою проведення перевірки правомірності дій посадових осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області під час використання інформації, яка оброблюється в електронних системах ДПС, а також наказ Державної податкової служби України від 27.09.2022р. №684 «Про проведення тематичної перевірки», доручення в. о. Голови ДПС від 19.09.2022р. № 131 -д(14) до доповідної записки Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 15.09.2022р. №705/99-00-14-03-13 щодо проведення тематичної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до вимог Порядку організації та проведення перевірок в органах Державної податкової служби України, на підприємствах, в установах, організаціях, які належать до сфери управління ДПС, оформлення і реалізації їх результатів, затвердженого наказом ДПС від 19.11.2020 №655.
Зокрема у листі Головного слідчого управління Національної поліції України від 14.09.2022р. зазначалось про наявність кримінального провадження щодо групи осіб, що  організували злочинну схему з привласнення та розтрати чужого майна, а саме: реєстраційного ліміту ПДВ підприємств, які знаходяться на тимчасово окупованих територіях України, шляхом несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в електронних системах ДПС, та проведення безтоварних операцій, використовуючи кваліфікований електронний підпис (далі - КЕП), отриманий на підставі підроблених документів. У листі зазначена була і позивачка.
Тематичною перевіркою встановлено, що позивачка - ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах ДПС, в період з 16 березня до 18 серпня 2022 року  без належних на те підстав та в порушення вимог законодавчих актів України і нормативних документів ДПС, а саме: Закону № 1700-VІІ, Правил № 52 та Порядку № 216, використовуючи своє службове становище, вчинила дії щодо вибору інформації та вивантаження реєстрів, сформованих за результатами вибору даних з електронних систем ДПС щодо платників податків, та подальшої (витоку) передачі такої інформації, що призвело до її використання, у тому числі для незаконного  заволодіння  реєстраційними лімітами ПДВ платників  податків, що зафіксовано у ході  проведення представниками правоохоронних органів  санкціонних обшуків  19.08.2022  року у приміщенні ГУ ДПС у Дніпропетровській області, на службовій  техніці (комп`ютерах) та на електронних носіях у інших фігурантів кримінального провадження.
29.11.2022 відбулось засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, за результатами якого складено протокол від 29.11.2022 №2.
Згідно з цим протоколом, дисциплінарна комісія вирішила, керуючись пунктом 33 Порядку постанови КМУ №1039, прийняти до розгляду дисциплінарною комісією дисциплінарну справу №43 відносно заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 .
Розглянувши матеріали дисциплінарної справи №43 відносно заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 розпочатої відповідно до наказу в.о. начальника ГУ ДПС Твердохлєб Марини від 16.11.2022 №124-с «Про порушення дисциплінарного провадження», дисциплінарна комісія, керуючись пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (зі змінами), прийняла рішення про наявність в діях держаного службовця дисциплінарного проступку визначеного пунктами 1 та 9 частини 2 статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (зі змінами), та рекомендувати застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.
Крім цього, 29.11.2022 у Головному управлінні ЛПС у Дніпропетровській області був складений Акт №2/04-36-14 про відмову від надання пояснень, який підписаний членами дисциплінарної комісії (окрім Ганни Аліфанової , навпроти її прізвища є відмітка «лікарняний»), та погоджений начальником управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Віталієм Мироненком та начальником відділу організації документування і роботи з документами управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Еллою Маклашовою. 
У цьому акті зазначено, що відповідно до вимог абзацу 7 пункту 3.6. Порядку здійснення дисциплінарного провадження у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області , затвердженого наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 26.09.2022 №442 «про дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області  складено даний акт про те, що  заступник начальника управління - начальник відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної комісії не з`явилася  (лист-запрошення  та надання пояснень ГУ ДПС від 22.11.2022 №2115/04-36-01-11), про причини неявки не повідомляла, письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного порушення не надавала.
Відповідно до протоколу засідання дисциплінарної комісії від 29.11.2022 №2, керуючись пунктом 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (зі змінами), дисциплінарна комісія вирішила підготувати подання дисциплінарної комісії в.о. начальника ГУ ДПС Твердохлєб Марині.
Таке подання міститься в матеріалах дисциплінарної справи №43, подання від 29.11.2022 №2177/04-36-01-11.
Подання містить факти, що, підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку. Так, в ході проведення тематичної перевірки правомірності дій посадових осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС) під час використання інформації, яка оброблюється в електронних системах ДПС (акт від 27 .10.2022 №1/99-00-14-03-22, далі - Акт) висновком якої встановлено, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, маючи право доступу до інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах ДПС, в період з 16.03.2022 по 18.08.2022 без належних на те підстав та в порушення вимог законодавчих актів України і нормативних документів ДПС, використовуючи своє службове становище, вчинила дії щодо вибору інформації та вивантаження реєстрів, сформованих за результатами вибору даних з електронних систем ДПС щодо платників податків, та подальшої (витоку) передачі такої інформації.
Вищенаведені обставини підтверджують:
порушення Присяги державного службовця - ст.36 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу»;
порушення правил етичної поведінки державних службовців  (Закону №1700-VII, Правила №52), - п.п. 3.1, 3.5, 4.1, 4.2, 5.1, 6.3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 №52;
дії, що шкодять авторитету державної служби - ст.43 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції»;
дії, що полягають у неналежному виконанні посадових обов`язків (функцій), наказі (розпоряджень) та доручень керівника прийнятих у межах їх повноважень - п.п. 3.1., 3.2., 7.1., 7.2., 7.3, 7.4. Порядку доступу до інформації в інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216;
дії, що підтверджують використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб - ст.11 Закону України від 05.07.1994 №80/94-ВР «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах».
За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією зроблено висновок про наявність в діях заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця (ст.36 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу»). Вина у діях державного службовця виражається у порушенні правил етичної поведінки державних службовців (п. 3.1, 3.5, 4.1, 4.2, 5.1, 6.3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДРС від 02.09.2019 №52). Дії, що шкодять авторитету державної служби, дії, що полягають у неналежному виконанні посадових обов`язків (функцій) (ст.43 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII), наказів (розпоряджень) та доручень керівників (п.п. 3.1., 3.2., 7.1., 7.2., 7.3, 7.4. Порядку доступу до інформації в інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216), прийнятих у межах їх повноважень та такі дії, що підтверджують використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб (ст.11 Закону України від 05.07.1994 №80/94-ВР «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах»), а саме, допущено витік інформації.
Дисциплінарною комісією рекомендовано притягнути заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення (п.4 ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» за порушення Присяги державного службовця (п.1 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»), та за використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб (п.9 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»).
29.11.2022 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області складено лист №2175/04-36-01-11, адресований заступнику начальника управління - начальнику відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС ОСОБА_1 .
Цим листом дисциплінарна комісія, на виконання пункту 35 постанови КМУ від 04.12.2019 №1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (зі змінами) повідомляла, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи №43, 29.11.2022 внесено подання в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Твердохлєб Марині (протокол засідання дисциплінарної комісії від 29.11.2022 №2/112/124-с/04-36-01-06). Одночасно наголошено про необхідність надання письмового пояснення, в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Твердохлєб Марині, відповідно до статті 75 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (зі змінами). Пояснення запропоновано надати в строк у відповідності до пункту 1 статті 77 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII "Про державну службу" (зі змінами) особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Матеріали дисциплінарної справи містять і протокол від 29.11.2022 №2 про доведення інформації до відома ОСОБА_1 .
Згідно з цим протоколом, керуючись Порядком №1042, 29.11.2022 о 19:11 год секретарем дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Тимощенком О.М. та заступником начальника відділу розвитку персоналу управління персоналу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Рощиною Т.В. засобами електронної пошти, наданої заступником начальника управління - начальником відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 (ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), як засіб телекомунікаційного зв`язку з державним службовцем, надіслано фотокопії листа ГУ ДПС від 29.11.2022 №2175/04-36-01-11 за підписом Леонова В.Ю. - голови дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. Протокол складено 29.11.2022 о 19:15 год. в каб. 416 адмінбудівлі ГУ ДПС у Дніпропетровській області в 1 примірнику. Протокол підписаний секретарем дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Олегом Тимощенком, заступником начальника відділу розвитку персоналу управління персоналу  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Тетяною Рощиною та заступником начальника управління - начальником відділу розвитку персоналу управління персоналу Вікторією Яковлєвою.
Дисциплінарна справа також містить копію знімку екрану засобу телекомунікаційного зв`язку, що підтверджує факт надіслання інформації на ел. адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1, яка згідно з с матеріалами особової справи позивача вказана в особовій картці державного службовця - ОСОБА_1 .
Інформація, яка згідно із зазначеним вище протоколом, надсилалась на ел. пошту позивача ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), була надіслана з ел. адреси:  ІНФОРМАЦІЯ_2, яка є адресою секретаря дисциплінарної комісії Тимощенка О.М., і яка вказана ним в особовій картці державного службовця.
08.12.2022 у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області був складений акт №4/04-36-01-06 про відмову від надання пояснень.
В акті зазначено, що відповідності до вимог статті 75 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» (зі змінами) старшим державним інспектором відділу організації документування і роботи з документами управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Мазур Юлією та головним державним інспектором відділу організації та планування роботи управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Тимощенком Олегом складено даний акт про те, що станом на 12 год 00 хв. 08.12.2022 від заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 не надходили пояснення на ім`я в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Твердохлєб Марини відповідно до листа Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 29.11.2022 №2175/04-36-01-11 у т.ч. особисто та на офіційну електронну адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області dp.official@tax.gov.ua. Акт підписаний особами, які його склали та погоджений начальником управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Віталієм Мироненком та начальником відділу організації документування і роботи з документами управління організації роботи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Еллою Маклашовою.
08.12.2011 в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Мариною Твердохлєб був виданий наказ №135-с «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
Відповідно до цього наказу, на підставі статей 65, 66 та 77 Закону України №889 застосовано до заступника начальника управління - начальника відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 1 та 9 частини другої статті 65 Закону України №889, в перший робочий день, наступний за днем закінчення відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку або фактичного виходу на роботу.
Підстава: подання дисциплінарної комісії від 29.11.2022 №2177/04-36-01-11, акт про відмову надання пояснень заступником начальника управління - начальником відділу роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 від 29.11.2022 №2/04-36-14-15.
Колегія суддів зазначає, що викладеними обставинами підтверджено вчинення   ОСОБА_1 дисциплінарного проступку,  при цьому  під час проведення дисциплінарного провадження як позивачем так і її безпосереднім керівником ОСОБА_8 будь-які пояснення не надавались, не дивлячись на те, що їм безпосередньо напрялися відповідні  листи, що підтверджується відповідними актами (т.1 а.с. 79, 85, 86), отже твердження суду першої інстанції про те, що у дисциплінарній справі відсутні пояснення безпосереднього керівника позивача з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження є неприйнятними.
Також  колегія суддів  зазначає, що висновок суду першої інстанції про те що під час  дисциплінарного провадження  відповідачем не враховано того факту, що   ОСОБА_1 в період з 16.03.2022 по 18.08.2022, а саме: з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 23.05.2022 по 05.07.2022 мала доступ до таких інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС: ІКС «Податковий блок», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», ІКС «Управління документами» та відсутність входів користувача ОСОБА_1 до ІКС «Податковий блок», ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності», ІКС «Управління документами» в періоди з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 02.07.2022 по 05.07.2022. Перегляд інформації в ІКС ДПС користувачем ОСОБА_1 в періоди з 16.03.2022 по 14.04.2022 та з 02.07.2022 по 05.07.2022 не здійснювався. Користувачем ОСОБА_1 в період з 16.03.2022 по 18.08.2022 здійснювався перегляд інформації в ІКС ДПС по 1466 суб`єктах господарювання, є недоречним, оскільки для кваліфікації дисциплінарного проступку вчиненого позивачем за вказаних обставин не має значення  в які саме дні з 16.03.2022 по 18.08.2022 позивач  здійснювала вибір інформації та вивантаження реєстрів, сформованих за результатами вибору даних з електронних систем ДПС щодо платників податків, та подальшої (витоку) передачі такої інформації, що призвело до її використання, у тому числі для незаконного  заволодіння  реєстраційними лімітами ПДВ платників  податків а також з приводу кількості платників податків щодо яких проводився збір цієї інформації.   
Крім іншого колегія суддів зауважує, що 12 травня 2021 року ОСОБА_1 було ознайомлено з  зобов`язаннями щодо дотримання правил обробки інформації до складових системи поза межами початкового переліку, відповідно до якого   ОСОБА_1 зобов`язувалася: - дотримуватимуся вимог Порядків призначення ролей для роботи в інформаційно-телекомунікаційних системах ДПС, затверджених наказом ДПС від 02.07.2020 № 316 та Порядку доступу до інформації в  інформаційних, інформаційно-телекомунікаційних системах ДПС, затвердженого наказом  від 15.05.202 № 216;  - використовувати  інформацію в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, не  передавати інформацію стороннім особам; - використовувати для роботи з інформацією тільки  свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та передавати їх іншим особам; - не підключати до автоматизованого робочого місця , з якого здійснюється доступ до систем, будь-які пристрої, які мають потенційну можливість з`єднання з інтернетом або передачі інформації до інших типів оргтехніки (ноутбуки, планшети, смартфони та ін.); - копіювати або зберігати інформацію тільки на облікових носіях інформації виключно для виконання функціональних обов`язків; -  не передавати стороннім особам, паролі, дані доступу до системи та використовувати чужі; - не залишати ПЕОМ з якого виконано вхід до системи без нагляду . У разі потреби залишення робочого місця блокувати роботу  операційної системи. З адміністративною та кримінальною  відповідальністю  за  статтями Адміністративного та Кримінального кодексу України  щодо  несанкціонованих дій  з інформацією ознайомлена.
Вищевикладених зобов`язань  позивачем дотримано не було, що підтверджується матеріалами дисциплінарної  справи № 43.
Вказаними обставинами спростовуються  висновки суду першої інстанції, про те, що  під  час проведення дисциплінарного провадження стосовно позивача дисциплінарною комісією не було вказано які саме службові чи посадові обов`язки не виконав або неналежним чином виконав позивач (вказані лише загальні норми законодавчих та нормативно-правових актів), та не зазначено мотивів, з яких комісія дійшла висновку, що характер допущених позивачем порушень службової дисципліни та спричинені цим наслідки призвели до приниження державного органу, підриву його авторитету і були несумісними з продовженням служби. 
За таких обставин суд першої інстанції прийшов до помилкових висновків, що оскаржений наказ № 135-с від 08.12.2022 року  є протиправним,  при цьому колегія суддів не вбачає підстав для скасування  оскарженого  наказу та задоволення позовних вимог.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про закриття провадження у справі на підставі ч. 1 ст.  319, п.5 ч.1 ст.238 КАС України  з одночасним скасуванням рішенням суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 238, 315, 317, 319 321,322 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у в Дніпропетровській області - задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року - скасувати, провадження у справі №  160/20213/22 - закрити.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі. 
В повному обсязі постанова складена 10 червня 2025 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      А.О. Коршун 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова