П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
12 серпня 2025 року                                                                                    місто Київ 
                                                 справа № 759/18378/24                                                                       провадження №22-ц/824/8156/2025
                                                                                       
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д.,Стрижеуса А.М. за участю секретаря судового засідання - Височанської Н.В.,
 
сторони:
позивач - Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк»
відповідач - ОСОБА_1 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк»
 
на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 4 лютого 2025 року, постановлену у складі судді Єросової І.Ю.,
 
В С Т А Н О В И В :
 
У вересні 2024 рокупозивач звернувсядо Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 ,  у якому просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №б/н від 30.01.2013 у розмірі 30799,19 грн., станом на 21.08.2024.
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 4 лютого 2025 року залишено без розгляду позовну заяву АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1  про стягнення заборгованості.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду, АТ КБ «Приватбанк» подало апеляційну скаргу, в якій  просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивачем до позовної заяви було додано клопотання  про розгляд  справи за відсутності представника позивача. Суд належним чином не дослідив матеріали справи та залишив поза увагою клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності. Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції не зазначив, які саме обставини свідчать про те, що нез`явлення представника позивача перешкоджає розгляду справи.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені шляхом направлення судових  повісток - повідомлень до електронного кабінету позивача, його представника та на поштову адресу відповідача, інформація щодо яких міститься в матеріалах справи, що підтверджується звітами про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду (а.с.214-215) та конвертом з відміткою «Адресат відмовився», у зв`язку з чим суд вважав за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України.
Оскільки рішення ухвалене за відсутності учасників справи, то датою рішення є дата складення повного судового рішення ( ч.5 ст.268 ЦПК України).
Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом установлено, що згідно з реєстру територіальної громади м.Києва відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11.09.2024 відкрито провадження у даній справі у порядку загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання  на 10-00 год. 05.11.2024.
У підготовче засідання 05.11.2024. представник позивача не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.
У підготовче засідання 04.02.2025 представник позивача не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив із того,  що позивач належним чином повідомлявся про розгляд справи, повторно не з`явився в судове засідання,  з заявою про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався.
Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись не можна, виходячи з наступного.
Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Отже правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 8 квітня 2010 року).
Під правом на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід розуміти право на "усне слухання". Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене сенсу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом.
Встановлено, що підставою для залишення позовної заяви АТ КБ «Приватбанк» без розгляду стала повторна неявка представників позивача в судові засідання та не подання  представником позивача заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача..
Доводи апеляційної скарги про наявність в матеріалах справи клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, суд приймає до уваги.  
Як убачається з матеріалів справи до позовної заяви додано клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, що дає підстави для вирішення справи по суті без явки позивача/а.с. 23/. 
Разом с тим, в самому клопотання позивач вказує,що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення, у разі виникнення обставин викладених в ч.1 ст.280 ЦПК України.
Таким чином, ухвалене судове рішення суперечить принципам справедливого судочинства, забезпечення права на доступ до правосуддя та процесуальним нормам, що регулюють порядок розгляду цивільних справ.
Ураховуючи наведене, судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і відповідно до статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції
Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу  Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задовольнити.
Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 4 лютого 2025 року  скасувати, направити справу для продовження розгляду  до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з  дня її ухвалення, але може бути  оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
 
Суддя-доповідач:                                                          О.І. Шкоріна 
Судді:                                                                             Л.Д. Поливач
                        А.М. Стрижеус