УХВАЛА

29 травня 2025 року
м. Київ

справа №160/32031/24
адміністративне провадження №К/990/22427/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Кашпур О.В.,
суддів - Жука А.В., Уханенка С.А.,
перевірив касаційну скаргу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від                    12 травня 2025 року в справі №160/32031/24 за позовом ОСОБА_1 до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області про визнання протиправними дій, 
У С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у якому просила визнати протиправними дії Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області щодо ненадання протягом 5 днів інформації, запитуваної ОСОБА_1 14 листопада 2024 року «копій табелів обліку використання робочого часу Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області з червня 2024 по теперішній час».
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 січня 2025 року позовну заяву задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області щодо ненадання протягом 5 днів інформації, запитуваної ОСОБА_1 14 листопада 2024 року копій табелів обліку використання робочого часу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з червня 2024 року по теперішній час. Стягнуто з Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 968,96 грн                        за рахунок бюджетних асигнувань Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2025 року відмовлено Саксаганському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Саксаганського районного суду                   міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 січня 2025 року в адміністративній справі №160/32031/24.
26 травня 2025 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2025 року в справі №160/32031/24. Скаржник просить скасувати оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції та направити справу до цього ж суду для продовження розгляду.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України              (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору, а 26 травня 2025 року подав до Суду клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судом касаційної інстанції судового рішення за результатами розгляду касаційної скарги в справі №160/32031/24, мотивоване тим, що Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області є бюджетною організацією, яка повністю утримується за рахунок коштів Державного бюджету України. У силу обмеженого фінансування та через несвоєчасність бюджетних асигнувань на сплату судового збору відповідач немає змоги вчасно сплатити судовий збір                з об`єктивних причин.
Згідно із частинами першою та другою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI).
Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від            їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
За приписами частини першої статті 8 Закону №3674-VI, яка врегульовує питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує                     5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;                       в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону №3674-VI). 
Отже, КАС України та Законом №3674-VI установлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.
Відповідач, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування (несвоєчасність бюджетних асигнувань), зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового              збору, на що посилається Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у клопотанні, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і в повному обсязі. До того ж, жодних доказів, на підтвердження викладених у клопотанні про відстрочення сплати судового збору обґрунтувань, скаржник до клопотання не додав. 
Особа, яка звертається до суду касаційної інстанції, повинна дотримуватися вимог процесуального закону щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги, вчиняти               усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.
Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року в справі №0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного              Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, в цій постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від                     сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку,                якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається з відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання           його сплати.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року в справі №640/3393/19 зазначила, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.
За вказаних обставин і з урахуванням установленого наведеними законодавчими приписами режиму правового регулювання питання відстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов і підстав для цього, недоведення відповідачем доказами фінансової неможливості сплатити судовий збір, заявлене ним клопотання задоволенню не підлягає.
Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до             суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно із підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI за подання касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено, що з                01 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 3028 грн.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги в розмірі 2422,40 грн (3028 грн x 0,8).
Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, найменування податку, збору, платежу судовий збір (Верховний Суд, 055), призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія               та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору в розмірі 2422,40 грн.
Керуючись статтями 169, 248, 330, 332 КАС України, Суд
У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні клопотання Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги. 
Касаційну скаргу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2025 року в справі №160/32031/24 за позовом ОСОБА_1 до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області про визнання протиправними дій - залишити без руху.
Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач:                                                                                 О. В. Кашпур

Судді:                                                                                                    А. В. Жук

                                                                                                    С. А. Уханенко