П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

01 квітня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 400/8799/24	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Коваля М.П.,
                   суддів  – Осіпова Ю.В.,
                                – Скрипченка В.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року, прийняте у складі суду судді Брагар В.С. в місті Миколаїв, по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» звернулось до Миколаївського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області, в якому позивач просив суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Миколаївській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку   № 22280 від 03.09.2024 відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС в Миколаївській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків. 
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення від 03.09.2024 року № 22280 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС в Миколаївській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Миколаївській області звернулось до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на те, що при винесенні оскаржуваного рішення судом були зроблені висновки з порушенням норм матеріального та процесуального права, тому просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що фактичний вид діяльності позивача, відповідно до зареєстрованих податкових накладних - надання допоміжних послуг щодо просування та транспортування товарів, при цьому податковий кредит та ліміт суми ПДВ, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, сформована за рахунок придбання будівельних матеріалів, телевізорів, товарів народного споживання. Апелянт вважає, що документальне оформлення придбання товарно- матеріальних цінностей, не пов`язаних з господарською діяльністю позивача, зумовлено метою накопичення податкового кредиту, а не діловою метою й економічною доцільністю, які є обов`язковими ознаками господарської діяльності суб`єкта підприємницької діяльності. Посилаючись на висновки документальної перевірки позивача, апелянт стверджує, що Рішення №22280 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку прийняте на підставі чинного законодавства та не підлягає скасуванню.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22»   зареєстроване в ЄДРПОУ 03.11.2022 за номером 1010541020000000093. На даний момент перебуває: за основним місцем обліку у 1402 - ГУ ДПС у Миколаївській області (Інгульський район м. Миколаїв). Індивідуальний податковий номер 448421515038, дата реєстрації платником ПДВ- 01.12.2022р.
ТОВ «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22»   в межах господарської діяльності займається оптовою торгівлею (код 46.90 «Неспеціалізована оптова торгівля» згідно з ДК 016:2010) різних видів товарів (будівельні товари, господарчі товари, меблі, побутова техніка, електротовари та багато іншого). Цей вид діяльності для підприємства є основним. Відповідно, для здійснення основного виду діяльності підприємство закуповує товари з метою подальшого перепродажу та отримання прибутку. Серед видів діяльності які здійснює ТОВ «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» згідно КВЕД: 46.9 Неспецiалiзована оптова торгiвля; 47.19 Iншi види роздрiбної торгiвлi в неспецiалiзованих магазинах; 46.19 Дiяльнiсть посередникiв у торгiвлi товарами широкого асортименту; 68.2 Надання в оренду й експлуатацiю власного чи орендованого нерухомого майна; 52.1 Складське господарство; 52.29 Iнша допомiжна дiяльнiсть у сферi транспорту; 73.2 Дослiдження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 31.09 Виробництво iнших меблiв; 27.4 Виробництво електричного освiтлювального устатковання. Для здійснення фінансово – господарської діяльності підприємство використовує орендовані приміщення на підставі договорів оренди нежитлових приміщень. Приміщення надаються в оренду для використання під офіс, склад, для здійснення торгівельної, виробничої та комерційної діяльності, що підтверджується фактом подачі Форми 20-ОПП (копії договорів оренди додаються). Так, відповідно до укладених договорів, ТОВ «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» орендує наступні приміщення у відповідних Орендодавців: ТОВ «ПМК -19» (код 21284591), ТОВ «Контракт – С» (код 21284591), : ТОВ «Контракт – С» (код 21284591), ТОВ «ПМК -19» (код 21284591), ТОВ «ПМК -19» (код 21284591), ТОВ «Новостой-Люкс» (код 35329956), ТОВ «ПМК -19» (код 21284591),   ТОВ «ПМК -19» (код 21284591).
03.09.2024 року Комісією Головного управління ДПС у Миколаївській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 22280 про відповідність платника податку – ТОВ «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Підставою для ухвалення рішення стало виявлення обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого наявні наступні коди податкової інформації: 03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/ розрахунку коригування (відсутність відомостей про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів, тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності. 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостачі) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.
В якості Інформації за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості зазначено господарські операції з контрагентом позивача, а саме:   ТОВ «АВ ДІСТРИБЬЮШИН» (38872265 );   ТОВ «Профсталь» (30633869);   ТОВ «Полімерлак» (19237456);   ТОВ «СП Юкойл» (31852954); ТОВ «Юс ЛТД» (33183468); ТОВ «Стеріллаб» (44244941);   ТОВ «Атонмаш» (43267706);   ТОВ «Плазматек» (03567397);   ТОВ «EVCI PLASTIK» (32566213);   ТОВ «І-ПАК» (39436403).
Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, взята контролюючим органом за період з 07.03.2024 року по 03.09.2024 року.
Вважаючи вказане рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення №22280 від 03.09.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та суду не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2  ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (ділі – ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.
Згідно п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Водночас, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20 та в силу приписів ч.5   ст.242 КАС України   враховується судом при вирішенні даного спору.
Як встановлено судом першої інстанції, рішенням про віднесення платника податків до ризикових № встановлено, що позивач відповідає критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вказане рішення про віднесення платника податків до ризикових було прийняте комісією не за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної, а з огляду на наявність у відповідача податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що виключає правомірність такого рішення.
Більш того, спірне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить переліку конкретних фактичних даних про підприємство позивача, які б могли свідчити про наявність ознак ризиковості, ані відповідного законодавчого обґрунтування. Відповідач не обґрунтовує та не надає суду доказів на підтвердження того, що саме викликало сумніви контролюючого органу щодо господарських операцій з контрагентами позивача (ТОВ «АВ ДІСТРИБЬЮШИН» (38872265 );   ТОВ «Профсталь» (30633869);   ТОВ «Полімерлак» (19237456);   ТОВ «СП Юкойл» (31852954); ТОВ «Юс ЛТД» (33183468); ТОВ «Стеріллаб» (44244941);   ТОВ «Атонмаш» (43267706);   ТОВ «Плазматек» (03567397);   ТОВ «EVCI PLASTIK» (32566213);   ТОВ «І-ПАК» (39436403)), як і не зазначено в чому полягало порушення законодавства по таких операціях з боку підприємства позивача, що зумовило його віднесення до категорії ризикових
Таким чином, у рішенні № 22280 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено, на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються. Оскаржуване рішення не містить будь-яких обґрунтувань неможливості виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі поданих позивачем документів, та не містить посилань на те, які саме документи, надані позивачем, не спростували висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості.
Посилання апелянта, що позивачем здійснюється накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності, не підтверджені документально, а вказані висновки є лише припущенням контролюючого органу.
Більш того, як вбачається з матеріалів справи, ТОВ "Стройсервіс-Чорномор 22" орендує приміщення у своїх контрагентів, зокрема ТОВ “ПМК № 19”, ТОВ "Новострой-Люкс" та інш. Орендовані площі на складських приміщеннях від класу “А” - одноповерхові та однооб`ємні будівлі з металоконструкцій або сендвічпанелей, висота стелі яких становить не менше десяти метрів, що дозволяє організувати багаторівневе зберігання вантажів, та до класу "D" - ангари, виробничі приміщення та інші нежитлові та технічні площі. В орендованих складських приміщеннях товарні запаси зберігаються за допомогою стелажного складського обладнання, рам та траверсів. Також підприємством застосовується організована система усередкованого зберігання товарних запасів для більш ефективного використання складських потужностей. В орендованих складських приміщеннях підприємство зберігає нереалізовані товарні запаси, які були отримані від постачальників згідно з договорами поставки, в основному, на умовах відстрочення платежу до реалізації товару. Товарні залишки, що знаходяться в орендованих складських приміщеннях на неокупованій території України, є в наявності, та зберігаються в придатних умовах. Наявна кількість орендованих приміщень дозволяє позивачу зберігати достатню кількість товарно-матеріальних цінностей.
Разом з тим, Таким чином, спірне рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
Відсутність конкретизації щодо податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, з боку Комісії не тільки позбавляє права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження вказаних рішень, але і свідчить про недотримання суб`єктом владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб, встановлений законодавством.
Водночас, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд оцінює критично.
Так, поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншим «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.
При цьому, судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.
Термін «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.
Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Здійснення моніторингу відповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.
Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 року по справі №360/1776/19.
За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправним та скасування рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
При цьому колегія суддів вважає, що належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість, що прямо передбачено положеннями п.6 Порядку №1165.
Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року – залишити без задоволення. 
Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙСЕРВІС-ЧОРНОМОР 22» до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя:                                                              М. П. Коваль

Суддя:                                                                                     Ю.В. Осіпов

         Суддя:                                                                                     В.О. Скрипченко