Справа № 301/3178/23

П О С Т А Н О В А
Іменем України

       13 березня 2025 року м. Ужгород

       Закарпатський апеляційний суд в складі:
       головуючого судді: Джуги С.Д.
       суддів: Собослоя Г.Г., Мацунича М.В.
       з участю секретаря судових засідань: Чичкало М.А. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович, на ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року у складі судді Пітерських М.О., у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом знесення самочинного будівництва,-
встановив:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом знесення самочинного будівництва. 
Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без розгляду на підставі ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович, просить скасувати ухвалу суду та направити справу в суд першої інстанції для продовження розгляду справи, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального законодавства. 
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що в оскаржуваній ухвалі повністю проігноровано той факт, що 25 листопада 2024 року до початку судового засідання, що підтверджується електронними відмітками про дату та час надсилання документа на офіційну електронну адресу Іршавського районного суду Закарпатської області, було надіслано клопотання від імені позивачів, яке містило прохання повторно направити матеріали справи судовому експерту для проведення будівельно-технічної експертизи та зупинити провадження у справі. Вказує, що дане клопотання також містило чітке прохання розглянути його без участі позивачів та їх представника. До клопотання було долучено квитанцію про оплату експертизи, яка підтверджувала усунення причин, через які раніше експертиза залишилася невиконаною, що підтверджується електронними відмітками про дату та час надсилання документа. Крім того, реєстрація даного клопотання в судовій канцелярії відбулася із запізненням вже після завершення судового засідання. Апелянт звертає увагу, що таке зволікання не можна вважати виною позивачів, адже їхні дії свідчать про намір забезпечити своєчасне подання документа. Позивачі виконали всі можливі дії для захисту своїх прав і обґрунтували своє прохання зупинити провадження для належного проведення експертизи. Відтак, за відсутності ознак повторності неявки позивача у судове засідання, суд першої інстанції не вправі був залишати позовну заяву без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
       В судовому засіданні представник позивача (апелянта) - адвокат  Бойко Б.Б. підтримав апеляційну скаргу, просить її задовольнити.
       Представник відповідача - адвокат  Білоцерковець Ю.С. в судовому засіданні просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на її законність та обґрунтованість.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.
       Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що справа неодноразово призначалася до розгляду, про що позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було належним чином повідомлено, однак, позивачі повторно у підготовче судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, поважність неявки не підтвердили, заяв про розгляд справи за їхньої відсутності чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подали.
З такими висновками не погоджується апеляційний суд, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Подібна норма міститься і в ч.5 ст.223 ЦПК України.
Аналіз вказаних норм свідчить про те, що умовами залишення позовної заяви без розгляду є:
- повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання;
- повідомлення позивача (заявника) про судове засідання належним чином;
- відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання;
- неявка в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору;
- від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.
Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про день, час та місце розгляду справи, а також відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності.
               Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
З матеріалів справи вбачається, що у вересні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом знесення самочинного будівництва. 
       Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Корчинському Руслану Богдановичу. На час проведення експертизи провадження у справі було зупинено.
       06 вересня 2024 року до Іршавського районного суду Закарпатської області від судового експерта Корчинського Р.Б. надійшов лист про залишення без виконання ухвали суду від 31 травня 2024 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи та повернення матеріалів вказаної цивільної справи, у зв`язку із несплатою позивачами вартості експертизи.
Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 30 вересня 2024 року провадження у даній справі поновлено.
З матеріалів справи вбачається, що справа після поновлення провадження у справі до розгляду призначалась, зокрема на: 28 жовтня 2024 року та 25 листопада 2024 року.
28 жовтня 2024 року в судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою учасників справи на 25 листопада 2024 року. Від представника відповідача ОСОБА_3 – адвоката Білоцерковського Ю.С. було подано клопотання про відкладення розгляду справи на інший термін.
Матеріалами справи стверджено, що 25 листопада 2024 року на офіційну електронну адресу Іршавського районного суду Закарпатської області було надіслано клопотання від імені позивачів, в якому просили направити матеріали справи судовому експерту для проведення будівельно-технічної експертизи та зупинити провадження у справі, а клопотання розглядати без участі позивачів та їх представника. До поданого клопотання було долучено квитанцію про оплату експертизи.
З матеріалів справи слідує, що вказане клопотання було зареєстроване судом першої інстанції після постановлення оскаржуваної ухвали. Разом з тим, з поданого клопотання вбачається, що таке подано до суду першої інстанції 25 листопада 2024 року о 09:57 хв., тобто до початку судового засідання.
Порядок використання для обміну документами електронної пошти встановлено Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», в якому зазначено, що порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.
За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора.
Пункт 10 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України визначає, що приймання та передавання документів електронними засобами зв`язку здійснюється відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 04 грудня 2013 року № 164, та Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 15 листопада 2016 року № 231.
Відповідно до пункту 8.2.21 Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції користувач зобов`язаний перевіряти електронну поштову скриньку не менше 2 разів на день (на початку першої та другої половини робочого дня).
При цьому, згідно з пунктом 8.2.22 вказаного Положення після отримання нових повідомлень електронною поштою користувач:
- перевіряє на повноту та відповідність реєстраційних реквізитів, вказаних в темі і приєднаних файлах, а також коректність змісту приєднаних файлів;
- у разі отримання електронного листа, який містить комп`ютерні віруси, надсилає відправнику повідомлення про наявність у листі комп`ютерних вірусів та необхідність відправки нового листа і вилучає інфікований електронний лист із папки "Вхідні", після чого очищує папку "Вилучені";
- надсилає електронною поштою підтвердження про отримання повідомлення відправнику (якщо про це є повідомлення в листі) або повідомлення про проблеми з читанням отриманого листа, з накладанням на нього електронного цифрового підпису.
Пунктом 22 Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами також встановлено порядок дій працівника суду в разі отримання електронного листа. Після отримання нових листів електронною поштою відповідальна особа:
1) перевіряє на легітимність ключ електронного цифрового підпису, яким засвідчено електронний лист;
2) у разі якщо електронний лист не засвідчений відповідним ключем електронного цифрового підпису, надсилає відправнику повідомлення про необхідність відправки нового листа, підписаного належним чином;
3) перевіряє на повноту та відповідність реєстраційних реквізитів, указаних в темі і приєднаних файлах, а також коректність змісту приєднаних файлів;
4) у разі отримання електронного листа, що містить комп`ютерні віруси, після його перевірки антивірусним засобом надсилає відправнику повідомлення про наявність у листі комп`ютерних вірусів та необхідність відправки нового листа і вилучає інфікований електронний лист із папки "Вхідні", після чого очищує папку "Вилучені";
5) надсилає електронною поштою відправнику підтвердження про отримання листа або повідомлення про невідповідність листа встановленим вимогам (проблеми з читанням отриманого листа, відсутність електронного цифрового підпису тощо);
6) у разі надходження офіційного листа на паперовому носії після його отримання електронною поштою, на зворотньому боці останньої сторінки паперової копії цього листа зазначається відмітка про прізвище, ім`я, по батькові, дату, час посадової особи, яка здійснила отримання цього листа в електронному вигляді.
Електронну пошту відповідальна особа повинна перевіряти не рідше одного разу на годину протягом робочого дня (пункт 24 Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами).
Наведене свідчить про обов`язок працівників апарату суду перевіряти електронну пошту на наявність повідомлень та передавати їх для реєстрації. 
Оцінивши фактичні обставини, а також вищевказані правила обліку і приймання електронної кореспонденції в судах, врахувавши обов`язок працівників апарату суду перевіряти електронну пошту не рідше одного разу на годину протягом робочого дня на наявність повідомлень та передавати їх для реєстрації, а також, що дане клопотання було подано до початку судового засідання у справі, колегія суддів вважає, що висновки суду про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачів є передчасними.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до висновку, що у суду першої інстанції не було правових підстав, передбачених ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України для залишення позовної заяви без розгляду, а тому ухвала суду першої інстанції, відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 379, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд,-
у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бойко Богдан Богданович, задовольнити.
Ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і касаційному оскарженню не підлягає.
Повний текст судового рішення складено 25 березня 2025 року. 
Головуючий : 
Судді: