К И Ї В С Ь К И Й    А П Е Л Я Ц І Й Н И Й    С У Д	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 березня 2025 року                                                                     місто Київ
 
справа № 357/4107/23
апеляційне провадження № 22-ц/824/6352/2025
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
судді-доповідача - Головачова Я.В.,
 
суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,
 
за участю секретаря судового засідання: Мазурок О.С.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у складі Кошель Б.І. від 5 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області Олійник Ірина Юріївна, про визнання протиправним та скасування рішень, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,  
 
в с т а н о в и в :
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області, ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області Олійник І.Ю., про визнання протиправним та скасування рішень, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку. 
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
 
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 5 грудня                 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.
 
Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що сторона позивача, будучи належно повідомленою, вдруге не з`явилася в судове засідання без поважних
причин і не подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відтак, на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позовну заяву залишено без розгляду.
 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та її узагальненні доводи 
 
У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
 
Скаржник зазначає, що суд безпідставно залишив позов без розгляду, оскільки був повідомлений про неможливість явки представника на засідання 29 жовтня 2024 року, а про наступне засідання, в якому постановлено оскаржувану ухвалу, представник повідомлений не був. Позивач тривалий час проживає за кордоном, що унеможливлює її особисту участь.
 
Також суд порушив принцип диспозитивності, безпідставно розцінивши неявку позивача як затягування процесу, хоча сторона позивача активно брала участь у справі. Крім того, ухвалу про призначення засідання на 5 грудня 2024 року не було оприлюднено в ЄДРСР та на веб-порталі судової влади всупереч вимогам статті 8 ЦПК України.
 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
 
Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 у відзиві на апеляційну скаргу зазначає, що суд належно повідомляв позивача про розгляд справи, а тому повторна неявка стала підставою для залишення позову без розгляду.
 
Інші учасники справи відзиви на апеляційну скаргу до суду не подали.
 
Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання 
 
Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в суді апеляційної інстанції підтримав апеляційну скаргу з наведених в ній підстав.
 
Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, вважала, що ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.
 
Білоцерківської міська рада Київської області в судове засідання не з`явилася, однак подала клопотання про розгляд справи у відсутність представника. 
 
Державний реєстратор Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області Олійник І.Ю. в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. З урахуванням положень частини 2 статті 372 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
 
Судом установлено, що у квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області, ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Шкарівської
сільської ради Білоцерківського району Київської області Олійник І.Ю., про визнання протиправним та скасування рішень, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.
 
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18 квітня              2024 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
 
В судове засідання, призначене на 29 жовтня 2024 року о 09 годині 00 хвилин, сторона позивача не з`явилась, однак представник  ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав клопотання про проведення засідання в режимі відеоконференції або відкладення розгляду справи у зв`язку з поганим самопочуттям після операції (том ІІІ, а.с. 25-27).
 
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 жовтня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 -                  ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
 
Ухвалою суду від 29 жовтня 2024 року, яка занесена в протокол судового засідання, було визнано неявку позивача та його представника в судове засідання такою, що відбулася без поважних причин, оскільки сторона позивача не повідомила про причини неявки. У зв`язку неявкою позивача розгляд справи було відкладено на 5 грудня 2024 року о 10 годині 00 хвилин (том ІІІ, а.с. 28).
 
В судове засідання, призначене на 5 грудня 2024 року, сторона позивача також не з`явилася. Повідомлення про виклик направлялося на адресу реєстрації ОСОБА_1 , однак конверт повернувся до суду з відміткою про причини не вручення: "адресат відсутній за вказаною адресою"(том ІІІ а.с. 36). 
 
Позиція суду апеляційної інстанції
 
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
 
Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права
 
Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
 
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
 
Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Отже правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи. 
 
Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 8 квітня 2010 року).
 
Під правом на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід розуміти право на "усне слухання". Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене сенсу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. 
 
Встановлено, що підставою для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду стала повторна неявка сторони позивача в судове засідання, що було призначено на 5 грудня 2024 року.
 
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача або її представника, який приймає участь у цій справі, про судове засідання, призначене на 5 грудня 2024 року. Конверт з повідомлення про виклик позивача повернувся на адресу суду з відміткою про причини не вручення: "адресат відсутній за вказаною адресою".
 
При цьому представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 повістка взагалі не направлялася.   
 
За вказаних обставин, суд першої інстанції мав вирішити питання щодо відкладення розгляду справи у зв`язку із неявкою сторони позивача.
 
Крім того, колегія суддів звертає увагу і на тривалий розгляд справи, кількість проведених процесуальних дій, що у сукупності зі встановленими обставинами, зумовлює необхідність дотримання принципу справедливості судових процедур.
 
Таким чином, ухвалене судове рішення суперечить принципам справедливого судочинства, забезпечення права на доступ до правосуддя та процесуальним нормам, що регулюють порядок розгляду цивільних справ.
 
Ураховуючи наведене, судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, що перешкоджає подальшому
провадженню у справі і відповідно до статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд
                
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , задовольнити.
 
Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 5 грудня                  2024 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

 
Головуючий                                                            

 

Судді: