УХВАЛА
31 березня 2025 року
м. Київ
справа № 742/2621/24
провадження № 61-14395ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвали Чернігівського апеляційного суду від 06 лютого 2025 року про повернення апеляційних скарг
у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Енера Чернігів» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електроенергію,
УСТАНОВИВ:
1.                 03 березня 2025 року ОСОБА_1  подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвали Чернігівського апеляційного суду 
від 06 лютого 2025 року про повернення апеляційних скарг у справі 
№ 742/2621/24.
 
2.                 Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
 
І. Щодо сплати судового збору 
 
3.                  ОСОБА_1  в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) до касаційної скарги не додала документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
4.                 Натомість ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги у зв`язку із відсутністю у неї коштів, проте не надає жодних доказів на підтвердження своїх доводів.
 
5.                 Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
6.                 Відповідно до частини першої статті 3 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.
 
7.                 Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
8.                 Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частини перша та друга статті 8 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
9.                 За змістом наведених приписів підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати цього збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що саме її загальний майновий стан, а не одне із можливих джерел доходів перешкоджав або перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.
 
10.            У Законі від 08 липня 2011 року № 3674-VI немає чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному випадку суд установлює можливість звільнити особу від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити чи розстрочити сплату на підставі поданих доказів саме щодо майнового стану такої особи. Оцінюючи останній, суд має встановити наявність у такої особи доходу (заробітної плати, стипендії, пенсії тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища тощо.
 
11.            Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан особи для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати цього збору покладається саме на особу, яка звертається з відповідним клопотанням. Такими доказами можуть бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо. 
 
12.            Оскільки ОСОБА_1 не надала жодних доказів, які б належно характеризували її майновий стан, свідчили б про відсутність у неї коштів для сплати судового збору і зумовлювали необхідність звільнення її від сплати цього збору, у задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.
 
13.            Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).
 
14.            Згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
15.            Згідно зі статтею 7 Закону України від 19 листопада 2024 року          № 4059-ІХ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року становить 3 028,00 грн. 
 
16.            Оскільки ОСОБА_1 у касаційній скарзі просить скасувати п`ять різних ухвал суду апеляційної інстанції, судовий збір має бути сплачений за кожну ухвалу окремо.
 
17.            З урахуванням викладеного за подання цієї касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті у розмірі 3 028 грн (3 028,00 грн х 0,2 х 5). 
 
18.            За таких обставин ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у розмірі 
3 028 грн та надати суду відповідний документ про його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону (наприклад, довідку про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду касаційної скарги, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідку з органу Пенсійного фонду України, тощо).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI.
ІI. Щодо змісту касаційної скарги 
19.            За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі має бути зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України) особи, яка подає касаційну скаргу. 
 
20.            В порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК такі відомості ОСОБА_1 у касаційній скарзі не вказала, а написала, що вони відсутні. Проте ЦПК не допускає ситуації, коли особа, що подає касаційну скаргу, не надає відповідну інформацію. За наявності ідентифікаційного номера облікової картки платника податків вона має його надати, а у разі відсутності - надати серію і номер паспорта громадянина України.
 
21.            Відповідно до пунктів 7, 8 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги, та дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.
 
22.             ОСОБА_1 у касаційній скарзі не зазначила переліку доданих до неї матеріалів, серед яких є заява щодо звільнення від сплати судового збору та копія касаційної скарги, а також не вказала дату отримання нею оскаржуваних ухвал суду апеляційної інстанції.
 
ІІІ. Недоліки, які необхідно усунути
 
23.            Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом подання до Верховного Суду: 
1) документа про сплату судового збору у розмірі 3 028 грн, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону;
2) уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній: ідентифікаційного номера облікової картки платника податків ОСОБА_1 , а у разі його відсутності -серії і номера паспорта громадянина України; переліку письмових матеріалів, що додаються до скарги; дати отримання копії оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.
У разі подання уточненої касаційної скарги з додатками через підсистему «Електронний Суд» ОСОБА_1 має надати докази їх надсилання іншому учаснику справи до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення.
 
У разі ж їх подання засобами поштового зв`язку, їхні копії мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.
 
24.            Згідно із частиною другою статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
25.            В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).
 
26.            Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК, Суд
УХВАЛИВ:
1.                 У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору відмовити.
 
2.                 Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвали Чернігівського апеляційного суду від 06 лютого 2025 року про повернення апеляційних скарг у справі № 742/2621/24 залишити без руху.
 
3.                 Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 ЦПК шляхом усунення вищевказаних недоліків та сплатити судовий збір у зазначеному розмірі або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону.
 
4.                 У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                       П. І. Пархоменко