У х в а л а
30 травня 2025 року
м. Київ
Справа № 531/750/23
Провадження № 61-14049ск24
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Лісіцький Андрій Васильович (далі - адвокат), 
на рішення Машівського районного суду Полтавської області від 11 березня 2024 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 18 вересня 2024 року
у справі за позовом скаржника до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (далі - відповідачка) про встановлення факту перебування у трудових відносинах і зобов`язання вчинити дії та
в с т а н о в и в:
1.           У березні 2023 року скаржник подав до суду позов, у якому просив: (1) встановити факт його трудових відносин із відповідачкою з 14 грудня 2020 року до 31 серпня 2022 року включно; (2) внести запис до трудової книжки скаржника про прийняття його на роботу на посаду підсобного робітника з грудня 2020 року; (3) зобов`язати відповідачку нарахувати та сплатити відповідно до законодавства податок на доходи фізичних осіб і суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період із 14 грудня 2020 року до 31 серпня 2022 року включно.
2.           11 березня 2024 року Машівський районний суд Полтавської області ухвалив рішення, згідно з яким відмовив у задоволенні позову.
3.           18 вересня 2024 року апеляційний суд залишив без змін рішення суду першої інстанції.
4.           21 жовтня 2024 року адвокат в інтересах скаржника подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову апеляційного суду й ухвалити нове судове рішення про задоволення позову. Мотивував так:
-                   суд першої інстанції призначив судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Однак вимоги скаржника стосувалися встановлення юридичного факту, тому їх треба було розглядати за правилами окремого провадження;
-                   суди обох інстанцій не оцінили такі письмові докази:
(1) копії двох ухвал Октябрського районного суду м. Полтави від 12 жовтня 2022 року;
(2) копії двох ухвал Октябрського районного суду м. Полтави від 3 жовтня 2022 року;
(3) копії клопотання від 29 вересня 2022 року слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області;
(4) копії протоколу допиту від 9 листопада 2022 року ОСОБА_3 ;
(5) копії реєстру відпрацьованих змін;
(6) показання свідків у справі та скаржника про те, що вони надали трудові книжки позивачці.
-                   виконання скаржником трудової функції, підпорядкування його правилам внутрішнього трудового розпорядку, забезпечення скаржнику як робітнику умов праці, виплата винагороди за виконану роботу, знання процесу виробництва підтверджує виконання скаржником трудових обов`язків. З огляду на це відповідачка фактично допустила скаржника до роботи без видання наказу (див. близькі за змістом висновки у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 квітня 2020 року у справі № 462/7621/15-ц, від 8 вересня 2023 року у справі № 132/1587/22, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 квітня 2020 року у справі № 344/2293/19, від 16 червня 2022 року у справі № 638/16444/19, Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 361/3422/19);
-                   суди не дослідили та не надали належну оцінку вказаним обставинам.
5.           З огляду на вказані мотиви за змістом касаційної скарги скаржник оскаржив як постанову апеляційного суду, так і рішення суду першої інстанції.
6.           17 січня 2025 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення тієї ухвали. Скаржник мав: (1) надати докази отримання 19 вересня 2021 року оскарженої постанови; (2) вказати відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету; (3) конкретизувати, на які судові рішення він подав касаційну скаргу; (4) вказати підставу касаційного оскарження; (5) надати копії доданих до касаційної скарги матеріалів для відповідачки; (6) доплатити 4 294,40 грн судового збору.
7.           17 лютого 2025 року адвокат в інтересах скаржника подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, у якій зазначив відомості про відсутність електронного кабінету у скаржника, навів підстави касаційного оскарження і просив скасувати рішення суду першої інстанції від 11 березня 2024 року та «повернути на новий розгляд» до цього суду. До заяви додав відомості з електронного кабінету про отримання 19 вересня 2024 року копії оскарженої постанови, копії доданих до касаційної скарги матеріалів для відповідачки та квитанції про сплату 4 294,40 грн судового збору.
8.           Скаржник у касаційній скарзі просив поновити йому строк на касаційне оскарження. Вказав, що копію оскарженої постанови апеляційного суду його адвокат отримав до електронного кабінету 19 вересня 2024 року. Для підтвердження надав відповідні відомості з електронного кабінету.
8.1.       Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).
8.2.       Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).
8.3.       Оскільки скаржник подав касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення копії оскарженої постанови, пропущений строк на касаційне оскарження слід поновити.
9.           Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 ЦПК України).
10.        Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження.Касаційна скарга подана із дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У касаційній скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених у пунктах 1 і 4 частини другої статті 389 ЦПК України підстав касаційного оскарження.
Керуючись статтями 260, 261, 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд
у х в а л и в :
1. Поновити  ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Полтавського апеляційного суду від 18 вересня 2024 року.
2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1  на рішення Машівського районного суду Полтавської області від 11 березня 2024 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 18 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1  до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про встановлення факту перебування у трудових відносинах і зобов`язання вчинити дії.
3. Витребувати з Машівського районного суду Полтавської області цивільну справу № 531/750/23.
4. Надіслати відповідачці копію касаційної скарги та доданих до неї матеріалів; роз`яснити їй право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді 	 	Д. А. Гудима	
 	 	Є. В. Краснощоков	
 	 	П. І. Пархоменко