П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

15 травня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 400/8232/24	

Перша інстанція: суддя Мороз А. О.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:  
              Головуючого:              Градовського Ю.М.
              суддів:                          Турецької І.О.,  
                                                    Єщенка О.В. 
          розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу  Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 3 грудня 2024р. по справі за адміністративним позовом Департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування вимоги,-
В С Т А Н О В И Л А:
У серпні 2024р. Департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради звернулося до суду із позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, якому просило:
- визнати протиправною та скасувати вимогу за №151406-14/1487-2024 від 12.08.2024р. про усунення порушень законодавства.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що оскаржувана вимога є протиправною, оскільки позивачем не було допущено порушень, визначених в акті перевірки та у самій оскаржуваній вимозі. Також, вимоги відповідача щодо усунення порушень є неконкретизованими, що також свідчить про протиправність оскаржуваної вимоги.
Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 3 грудня 2024р. адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано вимогу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області №151406-14/1487-2024 від 12.08.2024р. щодо усунення порушень законодавства.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби на користь Департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради судовий збір в сумі 3 028грн..
В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, посилаючись на порушення норм права.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про задоволення скарги, скасування рішення суду та прийняття нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних підстав.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана вимога є протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки висновки відповідача щодо вчинення позивачем порушень, визначених в акті перевірки, є безпідставними та необґрунтованими.
Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вказаного висновку суд дійшов без належного з`ясування обставин по справі та  належної оцінки доказів, допустив невірне застосування норм матеріального права та порушив норми процесуального права.
За правилами ст.242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судова колегія вважає, що вказані порушення норм права призвели до неправильного вирішення справи по суті, а тому апеляційний суд на підставі ст.315 КАС України, рішення суду скасовує та приймає по справі нову постанову про відмову у задоволенні позову, з наступних підстав.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що у період з 1.05.2024р. до 25.06.2024р. (із зупиненням з 8.05.2024р. до 3.06.2024р., 11.06.2024р. до 20.06.2024р.) в Департаменті проведено перевірку закупівель, дослідженням питань дотримання вимог законодавства під час здійснення процедур закупівель, укладенні договорів про закупівлю та їх виконанні, за результатами якої складено Акт перевірки закупівель в Департаменті в частині стану виконання умов договорів, у висновках якого встановлено порушення законодавства України.
На підставі встановлених порушень, Держаудитслужба склала вимогу за №151406-14/1487-2024 від 12.08.2024р. про усунення порушень законодавства, в якій вимагає:
- проаналізувати матеріали та вжити заходи щодо усунення виявлених порушень, розглянути питання про притягнення до відповідальності винних осіб;
- забезпечити стягнення завищеної вартості будівельних робіт, незаконно сплачених ТОВ «Злата Буд-М» коштів в сумі 259,66тис.грн. відповідно до норм ст.216-229 Господарського кодексу України;
- з метою недопущення у подальшому закупівлі товарів, робіт і послуг без проведення визначених законодавством процедур, забезпечити дотримання вимог Закону «про публічні закупівлі».          Позивач вважає вказану вимогу протиправною, у зв`язку із чим звернувся в суд із даним позовом.
          Перевіряючи правомірність оскаржуваної вимоги Держаудитслужби, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує її протиправність та скасування, судова колегія виходить з наступного. 
Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями ст.5 ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Пунктом З7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про публічні закупівлі» визначено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються КМУ.
Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених Постановою КМУ від 12.10.2022р. за №1178 (надалі - Особливості, в редакції, яка діяла на час проведення закупівлі) визначено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Органу державного фінансового контролю надано право здійснювати контроль за використанням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, дотриманням законодавства про закупівлі та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких порушень.
Так, за правилами п.1,7 ст.10 ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», органу державного фінансового контролю надається право перевіряти у підконтрольних установах грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей; пред`являти керівникам та іншим службовим особам підконтрольних установ вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Зазначені норми кореспондуються з п.46 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою України, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженому Постановою КМУ від 20 квітня 2006р. за №550, на який відсилає п.27 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого Постановою КМУ від 1 серпня 2013р. №631, відповідно до яких, якщо вжитими в період перевірки закупівель заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування. Про усунення виявлених фактів порушення законодавства об`єкт контролю повинен інформувати орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.
Держаудитслужба, відповідно до п.7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою КМУ від 3.02.2016р. №43 (надалі - Положення №43), здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Південний офіс Держаудитслужби є міжрегіональним територіальним органом Держаудитслужби, а основним завданням Управління є реалізація повноважень Південного офісу Держаудитслужби на території Миколаївської області.
Управління відповідно до пп.14 п.6 Положення №8 має право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Отже, пред`явлення вимоги щодо усунення порушень законодавства, виявлених за наслідками перевірки закупівель Департаменту ЕЕЗІТ ММР, що оскаржує позивач, є законним повноваженням Управління. Вимога є обов`язковою до виконання, так як спрямована на коригування роботи підконтрольної установи та приведення її у відповідність із вимогами законодавства.
Як вбачається із матеріалів справи, що Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області проведено перевірку закупівлі в Департаменті ЕЕЗІТ ММР, за результатами якої складено акт перевірки від 28.06.2024р. за №15-14-11/55.
Вказана перевірка була проведена щодо перевірки дотримання Департаментом ЕЕЗІТ ММР законодавства у сфері закупівель проведена по:
- відкритим торгам з особливостями UA-2023-07-12-007854-a «Капітальний ремонт будівлі дошкільного навчального закладу №95 м.Миколаєва за адресою: м.Миколаїв, вул.Космонавтів, 67 А, в частині заміни вікон та вхідних дверей, як заходи з енергозбереження з усунення аварії в бюджетній установі»,
- закупівлі без використання електронної системи UA-2024-03-14-010111-а «Капітальний ремонт будівлі дошкільного навчального закладу №95 м.Миколаєва за адресою: м.Миколаїв, вул.Космонавтів, 67 А, в частині заміни вікон та вхідних дверей, як заходи з енергозбереження з усунення аварії в бюджетній установі. Коригування.»
Апеляційним судом встановлено, що відповідно до технічного завдання, оприлюдненого при оголошенні закупівлі відкритих торгів UA-2023-07-12-007854-a, Департамент ЕЕЗІТ ММР планував замінити частину вікон та вхідних дверей, як заходи з енергозбереження з усунення аварії в будівлі дошкільного навчального закладу №95 із улаштуванням внутрішнього та зовнішнього оздоблення (відкосів).
За результатами проведення відкритих торгів, позивачем укладено договір від 2.08.2023р. №47 з ТОВ «ЗЛАТА БУД-М» (надалі - Основний договір) на суму 4 266 850грн..
Положеннями ст.638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до норм частини 3, 4 статті 180 Господарського кодексу України при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору. Умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості.
В подальшому сторонами укладено додаткову угоду від 11.12.2023р. за №1, якою зменшено ціну Основного договору на 1 271 152грн, з одночасним зменшенням обсягів робіт (тобто вартість робіт за Основним договором склала 2 995 698грн.). При цьому, сторони дійшли згоди розірвати договір підряду від 2.08.2023р. №47.
Відповідно до наданих до перевірки закупівель Актів приймання виконаних будівельних робіт за формою №КБ-2в за Основним договором підрядником виконано робіт на загальну суму 2 995 698грн..
При цьому, за Основним договором не виконано роботи з внутрішнього опорядження вікон та дверей (укоси вікон, ремонт та опорядження навколо віконних прорізів, стіни підвіконня, укоси дверей, ремонт та опорядження стін навколо дверних прорізів) та зовнішнього оздоблення (зовнішні укоси вікон, зовнішні укоси дверей) на загальну суму 1 271 152,00 грн.
В подальшому вищезазначені види робіт, які фактично не були виконані та виключені із Основного договору, враховані Замовником у договорі від 14.03.2024р. №1, укладеному між позивачем та ТОВ «ЗЛАТА БУД-М» на загальну суму 1 552 033,35грн без використання електронної системи, про що оприлюднено звіт про договір про закупівлю UA-2024-03-14-010111-а.
Отже, вказані роботи згідно з договором підряду від 14.03.2024р. №1, не є додатковими відносно договору підряду від 2.08.2023р. за №47 (Основного договору).
При цьому, позивачем, разом із Звітом, оприлюднено «Обґрунтування застосування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджене 14.03.2024р., в якому зазначено, що договір укладений без використання електронної системи закупівель на підставі пп.8 п.13 Особливостей.
Положеннями пп.8 п.13 Особливостей передбачено, що придбання замовниками, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5млн.гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів у разі, коли у замовника після укладення договору про закупівлю виникла необхідність у закупівлі додаткових робіт чи послуг, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт/надавача послуг. Закупівля додаткових робіт чи послуг у того самого виконавця робіт/надавача послуг здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення закупівлі.
Дослідивши матеріали справи, судова колегія зазначає, що відповідно до технічного завдання, оприлюдненого при оголошені закупівлі «Капітальний ремонт будівлі дошкільного навчального закладу № 95 м. Миколаєва за адресою: м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 67 А, в частині заміни вікон та вхідних дверей, як заходи з енергозбереження з усунення аварії в бюджетній установі» UA-2023-07-12-007854-а, Департамент ЕЕЗІТ ММР (надалі- Замовник) планував замінити частину вікон та вхідних дверей, як заходи з енергозбереження з усунення аварії в бюджетній установі із улаштуванням внутрішнього та зовнішнього оздоблення (відкосів).
За результатами проведення відкритих торгів Замовником укладено договір від 2.08.2023р. за №47 з ТОВ «ЗЛАТА БУД-М» (надалі - «Основний договір») на суму 4 266 850грн.. 
В подальшому, Додатковою угодою №1 від 11.12.2023р. зменшено ціну «Основного договору» на 1 271 152грн, з одночасним зменшенням обсягів робіт.
Тобто, ціна «Основного договору» про закупівлю, укладеного за результатами проведення процедури закупівлі, після внесення змін склала 2 995 698грн..
Відповідно до ч.1 ст.653 ЦК України, у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо.
Частиною 3 вказаної статті визначено, що у разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни.
Отже, станом на дату укладання договору від 14.03.2024р. за №1 ціна основного договору про закупівлю (договору від 2.08.2023р. №47 із врахуванням додаткової угоди) відповідно до вимог ч.1 ст.653 ЦК України складала 2 995  698грн. без ПДВ.
Відповідно до пояснень позивача, наданих в ході проведення перевірки, договір від 14.03.2024р. №1 укладено без проведення процедури відкритих торгів на підставі пп.8 п.13 Особливостей.
Однак, як вже зазначалось вище, що відповідно до положень пп.8 п.13 Особливостей замовники мають право здійснити закупівлю без застосування відкритих торгів, шляхом закупівлі додаткових робіт, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт, якщо загальна вартість таких робіт не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення закупівлі.
На момент укладання договір від 14.03.2024р. №1 вартість робіт по ньому складала 1 552 033,35грн. у тому числі єдиний податок - 5%, або 51,8% від вартості робіт за Основним договором з урахуванням змін внесених додатковою угодою, а не 36,37% як зазначено у рішенні Миколаївського окружного адміністративного суду, оскільки у вказаному рішенні зазначено ціну договору від 14.03.2024р. №1 не на момент його укладання на підставі пп.8 п.13 Особливостей, а із врахуванням змін.
Тобто, судова колегія вважає, що в даному випадку наявні порушення з боку позивача вимог пп.8 п.13 Особливостей.
Що стосується завищення вартості будівельних робіт, шляхом проведення закупівлі додаткових робіт за договором від 14.03.2024р. №1, які фактично є предметом закупівлі Договору підряду від 2.08.2023р. №47 та не були виконані, що призвело до фінансових (матеріальних) втрат, то судова колегія зазначає наступне.
Так, в порушення вимог норм ст.526 та 629 ЦК України, ч.1 та 2 ст.193 ГК України та п.1.1, 1.3 Договору підряду від 2.08.2023р. №47 Департаментом ЕЕЗІТ ММР безпідставно завищено договірну ціну при укладанні Договору на коригування від 14.03.2024р. №1, шляхом проведення закупівлі додаткових робіт за договором від 14.03.2024р. №1, які фактично є предметом закупівлі Договору підряду від 2.08.2023р. №47 та не були виконані, що призвело до фінансових (матеріальних) втрат.
Враховуючи вказане, судова колегія вважає висновок Держаудитслужби щодо  завищення вартості будівельних робіт позивачем, шляхом включення до договору від 14.03.2024р. №1 робіт як додаткових, які фактично є предметом закупівлі Договору підряду від 2.08.2023р. №47 є вірними і їх виконання технічно не впливає на виконання додаткових робіт, передбачених відкоригованою проектною документацією.
Що стосується висновків суду першої інстанції про неконкретизованість оскаржуваної вимоги, то судова колегія зазначає наступне.
Так, надіслання об`єкту контролю вимоги №151406-14/1487-2024 від 12.08.2024р. щодо усунення виявлених перевіркою закупівель порушень законодавства передбачено пунктом 46 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами державного, затвердженого Постановою КМУ від 20 квітня 2006р. №550 та п.27 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого Постановою КМУ від 1 серпня 2013р. №631. Якщо вжитими в період перевірки закупівель заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акту перевірки, та у разі надходження заперечень до нього - не пізніше 10 робочих днів після надсилання висновків на такі заперечення об`єкту контролю надсилається вимога щодо усунення виявлених перевіркою закупівель порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування. Про усунення виявлених перевіркою закупівель фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.
Варто зазначити, що відповідно до ч.5 ст.65 ГК України, керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію підприємства і вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами.
Відповідно до Положення про Департамент енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради, затвердженого рішенням №16/32 Миколаївської міської ради від 23.02.2017р. - Директор Департаменту здійснює керівництво діяльністю Департаменту, несе персональну відповідальність за своєчасне та якісне виконання покладених на департамент завдань, а також за стан трудової, виконавської дисципліни, роботу з кадрами в департаменті; організовує роботу та визначає міру відповідальності працівника департаменту.
Отже, вибір відповідальності до якої буде притягнуто винних осіб покладено на керівника Департаменту.
Відносно забезпечення стягнення завищеної вартості будівельних робіт, незаконно сплачених ТОВ «ЗЛАТА-БУД-М» у вимозі зазначено норми ст.216-229 ГК України, де визначено господарсько-правова відповідальність учасників господарських відносин; господарські санкції як правовий засіб відповідальності у сфері господарювання; підстави господарсько-правової відповідальності; межі господарсько-правової відповідальності; зменшення розміру та звільнення від відповідальності; досудовий порядок реалізації господарсько-правової відповідальності; строки реалізації господарсько-правової відповідальності та відшкодування збитків у сфері господарювання.
Тобто, вимога щодо усунення виявлених перевіркою закупівель порушень законодавства складена із дотриманням вимог ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами державного, затвердженого Постановою КМУ від 20 квітня 2006р. №550 і Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого Постановою КМУ від 1 серпня 2013р. №631.
Окрім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що судом першої інстанції у своєму рішенні проаналізовано законодавчу базу для проведення моніторингу процедури закупівлі, а не перевірки закупівель.
Зокрема, у рішенні суду першої інстанції зазначено, що відповідно до ч.1 ст.8 ЗУ «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.15 р. № 922-VIII із змінами (далі - Закон № 922).
У рішенні процитовано частини 1,2, 3, 6 ст. 8 Закону № 922.
В той час, як Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області спірна вимога надіслана за результатами перевірки закупівель, а не їх моніторингу.
При цьому, перевірка закупівель у Департаменті енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради в частині стану виконання умов договорів проведена відповідно до вимог Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого Постановою КМУ від 1.08.2013р. №631.
Отже, Миколаївським окружним адміністративним судом не повно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, та висновки суду, викладені у рішенні від 3.12.2024р. по даній справі, не відповідають обставинам справи.
Враховуючи те, що вищезазначені порушення не було усунуто під час проведення перевірки закупівель, Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області з метою коригування роботи та приведення її у відповідність із вимогами законодавства направлено оскаржувану вимогу щодо усунення порушень від 12.08.2024р. за №151406-14/1487-2024.
На підставі вказаного, судова колегія вважає, що Держаудитслужба діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження їй надані, а тому оскаржувана вимога Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 12.08.2024р. за №151406-14/1487-2024 є обґрунтованою та відповідає вимогам чинного законодавства.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Виходячи з наведеного, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції не можна вважати законним та обґрунтованим, а тому воно підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового рішення про відмову у задоволені позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.311, 315, 317, 322 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області – задовольнити.
          Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 3 грудня 2024р. –  скасувати.
          Прийняти по справі нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Департаменту енергетики, енергозбереження та запровадження інноваційних технологій Миколаївської міської ради до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування вимоги - відмовити.
          Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий:                                                                                Ю.М. Градовський

Судді                                                                                              І.О. Турецька

                                                                                                       О.В. Єщенко