ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/6528/22  Номер провадження 22-ц/814/649/25	Головуючий у 1-й інстанції Турченко Т.В.  Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
Головуючого судді: Одринської Т.В., 
Суддів: Панченка О.О., Пікуля В.П., 
за участю секретаря судового засідання – Сальної Н.О., 
позивача – ОСОБА_1 ,
представника позивача – Грибовода В.В.,
представника відповідача (КП «Декоративні культури») – Фабра Є.А.,
представника відповідача (Управління житлово-комунального господарства Полтавської міської ради) – Ланюка І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Полтаві апеляційну скаргу Управління житлово-комунального господарства Полтавської міської ради на рішення Київського районного суду м. Полтави від 23 вересня 2024 року
у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління житлово-комунального господарства Полтавської міської ради, Комунального підприємства «Декоративні культури», Полтавської міської ради, про стягнення шкоди
УСТАНОВИВ:
23 вересня 2022 року ОСОБА_1 через свого представника – адвоката Грибовода В.В., звернувся до суду із вказаним позовом, відповідно до якого (відповідно до збільшених позовних вимог, а.с. 216-221 т. 2) просив стягнути з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, Комунального підприємства «Декоративні культури», Полтавської міської ради на його користь 108 398,30 грн втраченого доходу, 36 335,01 грн інфляційних втрат, 9 818,19 грн 3% річних, 14 853,46 грн матеріальної шкоди, 300 000 грн моральної шкоди, а також 1 118 890,22 грн втраченого заробітку внаслідок зменшення працездатності за період з 24.07.2019 по 31.12.2022, а також 3% річних у сумі 84 677,52 грн та індекс інфляції у сумі 375 305,55 грн за період з 31.07.2019 по 31.12.2023.
В обґрунтування позову зазначено, що 24.07.2019 ОСОБА_1 перебував на перехресті вулиць Грушевського та Степового Фронту у місті Полтаві, а саме на тротуарі перед пішохідним переходом через вулицю Грушевського, де від дерева (верби) відірвалась гілка та впала на нього, чим спричинено йому перелом поперечних відростків хребта L 1-2-3 зліва та у зв`язку із чим він перебував на лікуванні. За даними Полтавського ЦГМ цього дня не було сильного вітру та опадів. При цьому, ще в листопаді 2018 року громадянин ОСОБА_2 звертався до Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради (далі по тексту – УЖКГ) для видалення аварійного дерева верби на даній місцевості, за результатом якого відповідно до складеного Акту № 1359 від 26.11.2018 обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, було визнано незадовільним стан верби на перехресті вулиць Грушевського та Степового Фронту. Акт складався за участю представників УЖКГ та КП «Декоративні культури». 
За даними КП «Декоративні культури» тільки 25.09.2019 вказаному комунальному підприємству Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради було надано доручення на видалення аварійного дерева. 
Внаслідок протиправної бездіяльності відповідачів у сфері благоустрою та утримання зелених насаджень йому було завдано шкоди здоров`ю, у зв`язку із втратою працездатності він не міг отримувати дохід від здійснення підприємницької діяльності, а також зазнав матеріальної та моральної шкоди.
Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 23 вересня 2024 року позовні вимоги задоволено частково. 
Стягнуто з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на користь ОСОБА_1 108 398,30 грн – втраченого доходу, 36 335,01 грн – інфляційних втрат, 9 818,19 грн – 3% річних, 14 853,46 грн матеріальної шкоди та 50 000 грн моральної шкоди, а всього: 219 404,96 грн. 
Стягнуто з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на користь ОСОБА_1 1 198 890,22 грн заробітку, втраченого внаслідок каліцтва з урахуванням ступеня професійної працездатності, що складає 40% за період з 24.07.2019 по 31.12.2022. 
Стягнуто з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на користь ОСОБА_1 3% річних – 84 677,52 грн та інфляційних втрат – 375 305,55 грн за період з 31.07.2019 по 31.12.2023. 
Стягнуто з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на користь держави суму судового збору в розмірі 1 073,60 грн. 
В задоволенні інших позовних вимог – відмовлено.
Із вказаним рішенням не погодився відповідач, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, та оскаржив його в апеляційному порядку через свого представника Т. Панасенка. 
В апеляційній скарзі представник відповідача просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
Вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення у справі, з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не є належним відповідачем у справі, оскільки земельна ділянка з кадастровим номером 5310137000:18:008:0529, на якій знаходилось дерево, перебувала в користуванні ФОП ОСОБА_3 на підставі договору особистого строкового сервітуту від 11.06.2015. Вказаний договір разом із схемою розміщення на вказаній земельній ділянці об`єкту (тимчасової споруди – торгівельного павільйону « ІНФОРМАЦІЯ_1 »), а також фототаблицею розташованого на даній земельній ділянці дерева, долучені до апеляційної скарги. Скаржник просив прийняти вказані докази на стадії апеляційного перегляду справи, посилаючись на те, що вони не могли бути подані до суду першої інстанції, оскільки позивач у справі приховав ту обставину, що поряд з територією місцезнаходження дерева, гілка з кого впала на нього, була влаштована тимчасова споруда - торгівельний павільйон « ІНФОРМАЦІЯ_1 », належний ФОП ОСОБА_3 , який на долучених позивачем до позову фотознімках не вбачається. Крім того, позивач разом з позовом заявляв клопотання про витребування доказів у справі, яке судом першої інстанції розглянуто не було, суд першої інстанції не витребовував доказів щодо схеми розташування зелених насаджень за місцем події. Також, в апеляційній скарзі скаржник посилався на те, що розгляд справи проведено за відсутності представника Полтавської міської ради Лисанця А.Ф., якого суд видалив із зали судового засідання 23.09.2024, однак не відклав розгляд справи на іншу дату для забезпечення явки іншого представника Полтавської міської ради, а також за відсутності представника Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Представник Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради був відсутній у судовому засіданні 23.09.2024 у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, однак суд першої інстанції, в порушення норми ч. 4 ст. 223 ЦПК України, ухвалив рішення за відсутності факту повторної неявки представника Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради.
22.01.2025, в межах встановленого апеляційним судом процесуального строку, до апеляційного суду від представника позивача, адвоката Грибовода В.В., надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Посилався на те, що Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є належним відповідачем у справі і мало змогу подати всі докази на підтвердження своїх заперечень проти позову до суду першої інстанції, тому долучені до апеляційної скарги нові докази, які не були предметом оцінки суду першої інстанції, не можуть бути прийняті апеляційним судом до уваги, враховуючи межі перегляду справи апеляційним судом. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради було належним чином повідомлене судом першої інстанції про розгляд справи, оскільки є зареєстрованим користувачем підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», і неявка його представника у судове засідання 23.09.2024 не перешкоджала розгляду справи.
Місцевим судом установлено, що 12 листопада 2018 року до начальника Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради Синельника С.В. звернувся громадянин ОСОБА_2 із заявою, в якій просив спилити дерево на перехресті вулиць Степового Фронту та Грушевського (у місті Полтаві). Дерево верба знаходиться в аварійному стані та загрожує людям, електромережі та будівлям (а.с. 120 том 1).
26 листопада 2018 року було проведено комісійне обстеження зелених насаджень (а.с. 121, том 1) та складено Акт № 1359 обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню (а.с. 123 том 1).
Місцевим судом установлено, що в матеріалах справи відсутні письмові докази того, що дане дерево було видалено за дорученням Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради Комунальним підприємством «Декоративні культури» Полтавської міської ради в листопаді, грудні 2018 року.
24.07.2019 року позивач ОСОБА_1 перебував на перехресті вулиць Грушевського та Степового Фронту (у місті Полтаві), а саме на тротуарі перед пішохідним переходом через вулицю Грушевського. Під час перебування позивача перед вказаним пішохідним переходом від верби відірвалась гілка та впала на ОСОБА_1 , чим спричинила перелом поперечних відростків хребта L 1-2-3 зліва. В зв`язку з даною подією ОСОБА_1 тривалий час перебував на лікуванні, а саме з 24.07.2019 по 13.09.2019 (а.с. 58-61 том 1).
Відповідно до Висновку експерта (експертиза за матеріалами справи) № 54 при проведенні комісійної судово-медичної експертизи лікарем-травматологом громадянину ОСОБА_1 було встановлено діагноз: після травматичний S подібний грудо-поперековий сколіоз. Консолідовані переломи поперечних відростків L2-L3-L4 хребців ліворуч, дужки L5 хребця. Вторинний (пісятравматичний) спонділоартроз, остеохондроз поперекового відділу хребта з нестабільністю на рівні L5-S1. Спонділолістез L1-S1. Вторинний виражений больовий та м`язово-тонічний синдром у попереково-крижовому відділі хребта. Обмеження рухів у поперековому відділі хребта. Порушення функції опори та ходи ПФ 11, що є наслідком травми від 24.07.2019 року. Згідно з п.79 б) «Таблиці процентів втрати загальної працездатності в результаті різних травм…» Інструкції №2 «Про порядок організації і проведення лікарсько-страхової експертизи» від 08.01.1986 року, ступінь постійної (стійкої) втрати загальної працездатності у ОСОБА_1 складає 40 (сорок) відсотків. Відповідно до пункту 1.3 Таблиці 9 «Критеріїв встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків», затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 420 від 05.06.2012 року, ступінь втрати професійної працездатності складає 40 (сорок) відсотків (а.с. 203-207 том 2).
Згідно з листом Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради від 12.09.2022 року за № 340 в липні 2019 року росло дві верби одного віку. На видалення однієї з них Управлінням житлово-комунального господарства було надане доручення від 25.09.2019 року № 010602.203/2329. Згідно наданого доручення підприємство провело роботи по видаленню зазначеного в дорученні дерева. Проведення обстежень зелених насаджень не входить до повноважень підприємства, а матеріали про проведені обстеження зберігаються в Управлінні житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради (а.с. 62 том 1).
Згідно з Порядком видалення зелених насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у м. Полтава у новій редакції, затвердженим рішенням позачергової двадцять п`ятої сесії шостого скликання Полтавської міської ради від 02 серпня 2012 року, пунктом 5, що компетентним органом для прийняття рішень про видалення зелених насаджень у місті Полтаві та видачі ордерів на видалення зелених насаджень визначено Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради своїм наказом створює та затверджує склад комісії по обстеженню зелених насаджень в місті Полтаві один раз на рік або при зміні складу комісії (а.с. 99-103 том 2).
Встановивши вищевказані обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, що завдана ОСОБА_1 шкода та збитки підлягають відшкодуванню саме Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради.
Відповідно до частини першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. 
Тобто відповідно до презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини.
Згідно з ч. 1 ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.
Частиною 1 статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.
Згідно з ч. 1 ст. 1197 ЦК України розмір втраченого фізичною особою внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я заробітку (доходу), що підлягає відшкодуванню, визначається у відсотках від середнього місячного заробітку (доходу), який потерпілий мав до каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, з урахуванням ступеня втрати потерпілим професійної працездатності, а за її відсутності - загальної працездатності. 
Середньомісячний заробіток (дохід) обчислюється за бажанням потерпілого за дванадцять або за три останні календарні місяці роботи, що передували ушкодженню здоров`я або втраті працездатності внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я. Якщо середньомісячний заробіток (дохід) потерпілого є меншим від п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, розмір втраченого заробітку (доходу) обчислюється виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати.
Відповідно до ч. 3 ст. 1197 ЦК України до втраченого заробітку (доходу) включаються всі види оплати праці за трудовим договором за місцем основної роботи і за сумісництвом, з яких сплачується податок на доходи громадян, у сумах, нарахованих до вирахування податку. 
До втраченого заробітку (доходу) не включаються одноразові виплати, компенсація за невикористану відпустку, вихідна допомога, допомога по вагітності та пологах тощо.
Якщо потерпілий на момент завдання йому шкоди не працював, його середньомісячний заробіток (дохід) обчислюється, за його бажанням, виходячи з його заробітку до звільнення або звичайного розміру заробітної плати працівника його кваліфікації у цій місцевості.
Відповідно до ч. 1 ст. 1198 ЦК України розмір доходу фізичної особи-підприємця, втраченого фізичною особою внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, що підлягає відшкодуванню, визначається з її річного доходу, одержаного в попередньому господарському році, поділеного на дванадцять. Якщо ця особа отримувала дохід менш як дванадцять місяців, розмір її втраченого доходу визначається шляхом визначення сукупної суми доходу за відповідну кількість місяців. 
Згідно з ч. 2 ст. 1198 ЦК України розмір доходу від підприємницької діяльності, втраченого фізичною особою-підприємцем внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, визначається на підставі даних податкового органу. 
Відповідно до ч. 3 ст. 1198 ЦК України розмір доходу, втраченого фізичною особою-підприємцем внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, обчислюється виходячи з розміру доходу, який потерпілий мав до каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, у сумах, нарахованих до вирахування податків.
Судом першої інстанції установлено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» мінімальну заробітну плату з 1 січня 2019 року в місячному розмірі визначено у розмірі 4 173 грн, отже п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати становив 20 865 грн (4 173 х 5). 
За 2019 рік, згідно з довідкою про доходи позивача, за останні три календарні місяці роботи, що передували втраті працездатності, ОСОБА_1 мав дохід у розмірі 77 800 грн, відповідно, 25 933,33 грн на місяць (77 800/3). Також, ОСОБА_1 мав дохід від підприємницької діяльності, який на 2019 рік становив 565 168,44 грн, відповідно, 47 097,37 грн на місяць (565 168,44/12).
Отже, середньомісячний заробіток (дохід) позивача за 2019 рік становив 73 030,70 грн (25 933,33 +47 097,37) та був більшим за п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати за 2019 рік.
Відповідно до ст. 8 3акону України «Про Державний бюджет на 2020 рік» встановлено у 2020 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня – 4 723 грн (п`ятикратний розмір становить 23 615 грн), з 1 вересня – 5 000 грн (п`ятикратний розмір становить 25 000 грн).
За 2020 рік ОСОБА_1 мав дохід у розмірі 258 162,87 грн, відповідно, 21 513,57 грн на місяць (258 162,87/12), та від підприємницької діяльності – 740 385,24 грн, відповідно, 61 698,77 грн на місяць (740 385,24/12).
Отже, середньомісячний заробіток (дохід) позивача за 2020 рік становив 83 212,34 грн (21 513,57+ 61 698,77) та був більшим за п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати за 2020 рік.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік» встановлено у 2021 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня – 6 000 гривень (п`ятикратний розмір становить 30 000 грн), з 1 грудня – 6 500 гривень (п`ятикратний розмір становить 32 500 грн).
За 2021 рік ОСОБА_1 мав дохід у розмірі 292 792,29 грн, відповідно 24 399,36 грн на місяць (292 792,29/12), та від підприємницької діяльності – 634 468,80 грн, відповідно, 52 872,40 грн на місяць (634 468,80/12).
Отже, середньомісячний заробіток (дохід) позивача за 2021 рік становив 77 271,76 грн (24 399,36 +52 872,40) та був більшим за п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати за 2021 рік.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» встановлено у 2022 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня – 6 500 гривень (п`ятикратний розмір становить 32 500 грн), з 1 жовтня – 6 700 гривень (п`ятикратний розмір становить 33 500 грн).
За 2022 рік ОСОБА_1 мав дохід у розмірі 233 771,98 грн, відповідно, 19 481 грн на місяць (233 771,98/12), та від підприємницької діяльності – 463 362 грн, відповідно, 38 613,50 грн на місяць (463 362/12).
Отже, середньомісячний заробіток (дохід) позивача за 2022 рік становив 58 094,50 грн (19 481+38 613,50) та був більшим за п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати за 2022 рік.
З урахуванням вищевикладеного, суд першої інстанції дійшов висновку, що сума втраченого заробітку (доходу), яка підлягає відшкодуванню позивачу у порядку ст. 1197 ЦК України, становить 1 198 890,22 грн, із розрахунку:
- з 24.07.2019 по 31.07.2019 – 3 651,54 грн (73 030,70 грн х 0,40 / 8 днів);
- з 01.08.2019 по 31.12.2019 – 146 061,40 грн (73 030,70 грн х 0,40 х 5 місяців);
- з 01.01.2020 по 31.12.2020 – 399 419,23 грн (83 212,34 грн х 0,40 х 12 місяців);
- з 01.01.2021 по 31.12.2021 – 370 904,45 грн (77 271,76 грн х 0,40 х 12 місяців);
- з 01.01.2022 по 31.12.2022 – 278 853,60 грн (58 094,50 грн х 0,40 х 12 місяців).
Крім того, судом першої інстанції прийнято розрахунки позивача щодо стягнення 3% річних та інфляційних втрат за кожні періоди внаслідок втрати позивачем ступеня професійної працездатності, а саме: 84 677,52 грн 3% річних (з 31.07.2019 по 31.12.2023 – 484,40 грн; з 31.12.2019 по 31.12.2023 – 17 539,37 грн; з 31.12.2020 по 31.12.2023 – 35 980,47 грн; з 31.12.2021 по 31.12.2023 – 22 284,75 грн; з 31.12.2022 по 31.12.2023 – 8 388,53 грн); 375 305,55 грн інфляційні втрати (з 31.07.2019 по 31.12.2023 – 1 904,09 грн; з 31.12.2019 по 31.12.2023 – 73 524,73 грн; з 31.12.2020 по 31.12.2023 – 172 508,09 грн; з 31.12.2021 по 31.12.2023 – 116 676,95 грн; з 31.12.2022 по 31.12.2023 – 10 691,69 грн).
Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що у зв`язку із перебуванням на лікарняному з 24.07.2019 по 13.09.2019 (52 календарні дні) позивачу підлягає відшкодуванню сума втраченого доходу від підприємницької діяльності у порядку ст. 1198 ЦК України у загальній сумі 108 398,30 грн, із розрахунку: 750 449,81 грн (дохід від підприємницької діяльності за 2018 рік) / 12 = 62 537,48 грн (дохід за місяць); 62 537,48 грн / 30 = 2 084,58 грн (дохід за день); 2 084,58 грн х 52 = 108 398,30 грн. 
Крім того, судом першої інстанції прийнято розрахунки позивача щодо стягнення 3% річних та інфляційних втрат на суму втраченого заробітку від підприємницької діяльності за період непрацездатності (з 24.07.2019 по 13.09.2019), а саме: 36 335,01 грн – інфляційних втрат, 9 818,19 грн – 3% річних, а також стягнуто 14 853,46 грн матеріальної шкоди.
Вирішуючи питання відшкодування позивачу моральної шкоди, суд першої інстанції зазначив, що з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на користь позивача необхідно стягнути 50 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди, що відповідатиме розумному та співмірному розміру компенсації, адже падіння гілки з аварійного дерева завдало непоправної шкоди його здоров`ю, порушило звичний спосіб життя, внаслідок чого він перебував на лікуванні протягом 52 днів.
Щодо меж апеляційного перегляду справи. 
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Рішення суду першої інстанції оскаржене Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди із висновком суду першої інстанції щодо покладення відповідальності на Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, тобто, що Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є неналежним відповідачем у справі, а належним відповідачем є ФОП ОСОБА_3 , у користуванні якої знаходилась земельна ділянка, на якій росло дерево верби, гілка з якого впала на позивача.
Апеляційна скарга Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не містить заперечень щодо встановленого судом першої інстанції факту настання з позивачем події падіння на нього 24.07.2019 гілки з верби, визнаної згідно з Актом обстеження від 26.11.2018 аварійною, та її фактичного видалення КП «Деокративні культури» за дорученням УЖКГ від 25.09.2019. 
Також, в апеляційній скарзі Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради відсутні заперечення щодо розрахунків сум відшкодування та стягнутої шкоди.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду дійшла наступного висновку. 
Предметом спору у даній справі є відшкодування шкоди/збитків, спричинених позивачу в результаті події 24.07.2019 - падіння на нього гілки з дерева (породи верба) перед пішохідним переходом через вулицю Грушевського на перехресті вулиць Грушевського та Степового Фронту у місті Полтаві.
Правовідносини у сфері благоустрою населених пунктів регулюються Законом України «Про благоустрій населених пунктів», Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженими Наказом міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі по тексту – Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України).
Видалення зелених насаджень на території міста Полтави здійснюється відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 року № 1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» та «Порядку видалення зелених насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у м. Полтава», затвердженого рішенням позачергової двадцять п`ятої сесії Полтавської міської ради шостого скликання від 02.08.2012 року зі змінами від 05.12.2013 року. 
Вказане законодавство підлягає застосуванню до спірних правовідносин в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин (24.07.2019).
Благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля (стаття 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).
До системи благоустрою населених пунктів, серед іншого, включається: управління у сфері благоустрою населених пунктів; визначення суб`єктів та об`єктів у сфері благоустрою населених пунктів; здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів; встановлення відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів. (стаття 3 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»)
До об`єктів благоустрою населених пунктів належать: 1) території загального користування: а) парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; б) пам`ятки культурної та історичної спадщини; в) майдани, площі, бульвари, проспекти; г) вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; ґ) пляжі; д) кладовища; е) інші території загального користування; 2) прибудинкові території; 3) території будівель та споруд інженерного захисту територій; 4) території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору. До об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту. (ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»)
Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, серед іншого, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. (п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»; аналогічна норма міститься у пункті 3.2 розділу 3 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України)
Управління у сфері благоустрою населених пунктів здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень. (стаття 5 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»)
До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить, серед іншого, визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання об`єктів благоустрою. (п. 4 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»)
До повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, серед іншого, здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів. 
Згідно з частиною першою статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів.
Громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право, зокрема, звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. (п. 7 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»)
Балансоутримувач – це спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. (пункт 2.1 розділу 2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України)
Відповідно до пункту 5.5 розділу 5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України відповідальними за збереження зелених насаджень належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. 
Аналогічні норми містяться в статті 23 Правил благоустрою міста Полтави, затверджених рішенням Полтавської міської ради від 16.06.2017 року, та у пункті 4 «Порядку видалення зелених насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у м. Полтава».
Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.
З вищевикладеного вбачається, що організація благоустрою населених пунктів, визначення балансотуримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до віддання саме виконавчого органу міської ради, а балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. 
Пунктом 8.4.8 рішення позачергової другої сесії Полтавської міської ради сьомого скликання «Про визначення чисельності виконавчого комітету Полтавської міської ради» від 20.02.2016, затверджено Управління житлово-комунального господарства у складі структури виконавчих органів Полтавської міської ради.
Відповідно до пункту 5 Порядку видалення земельних насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у місті Полтаві, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради (далі по тексту – УЖКГ ВК Полтавської МР) визначено компетентним органом для прийняття рішень про видалення зелених насаджень у місті Полтаві та видачі ордерів на видалення зелених насаджень.
Відповідно до вказаного Порядку (пункт 3) видалення зелених насаджень здійснюється в разі, серед іншого, знесення аварійних дерев. 
Аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі (п. 9.1.12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України). Видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єктах благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта обстеження зелених насаджень.
Згідно з пунктами 6-13 Порядку видалення земельних насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у місті Полтаві УЖКГ своїм наказом створює та затверджує склад постійної комісії (далі – комісії) по обстеженню зелених насаджень в м. Полтаві один раз на рік або при зміні складу комісії. До складу комісії включаються представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), УЖКГ, а також інших заінтересованих організацій та запрошений представник Державної екологічної інспекції в Полтавській області. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява юридичної чи фізичної особи (далі - заявник) про видалення зелених насаджень. Компетентний орган протягом трьох днів після надходження заяви затверджує склад відповідної комісії. До складу комісії включаються представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, а також інших заінтересованих організацій. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню, за зразком, затвердженим Мінбудом. Акт складається у чотирьох примірниках і подається на погодження з територіальним органом Мінприроди у триденний строк. Три примірники погодженого акта повертається комісії, по одному з яких передається власнику (користувачу) земельної ділянки і заявнику. Голова комісії готує в триденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначаються дані про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і що залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту приймає рішення про видалення зелених насаджень і наступного дня видає заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Ордер на видалення зелених насаджень УЖКГ видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Сплата відновної вартості не проводиться у разі, серед іншого, знесення аварійних, сухостійних, фаутних дерев. Видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єктах благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта обстеження зелених насаджень. У процесі ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації, а також у разі, коли стан зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян чи майну громадян та/або юридичних осіб, видалення зелених насаджень здійснюється негайно з подальшими оформленням акта обстеження зелених насаджень.
Пунктами 2.2.3, 2.3.11, 2.3.13, 2.3.14, 2.3.24 Положення про УЖКГ ВК Полтавської МР визначено, що Управління забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою, житлового фонду та інших об`єктів; відповідно до розроблених планів здійснює підбір підрядників, у встановленому законодавством порядку, на поточний ремонт, капітальний, будівництво та реконструкцію житла, елементів благоустрою та інших об`єктів; забезпечує виконання робіт по поточному утриманню елементів благоустрою; здійснює контроль за виконанням робіт по поточному утриманню елементів благоустрою; координує роботу підпорядкованих підприємств.
Пунктом 3 рішення виконавчого комітету Полтавської міської ради «Про ремонт вулиці міста, які суміщаються за напрямками доріг загального користування державного значення» N? 99 30.03.2001 та Додатку до вказаного рішення зобов`язано Управління житлово-комунального господарства вжити всіх дієвих заходів щодо постійного утримання вулиць у м. Полтава та елементів її вуличного обладнання і регулювання дорожнього руху на ній у належному стані. За змістом Додатку до рішення виконавчого комітету Полтавської міської ради «Про ремонт вулиці міста, які суміщаються за напрямками доріг загального користування державного значення» N? 99 від 30.03.2001 зобов`язано Управління житлово-комунального господарства вжити всіх дієвих заходів щодо постійного утримання вулиць Грушевського та Ст. Фронту у м. Полтава та елементів їх вуличного обладнання. (а.с. 60 т. 2)
Тобто, організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень на об`єктах благоустрою у місті Полтаві належить до віддання саме Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради.
Верховний Суд, розглядаючи справу щодо падіння дерева на автомобіль в м. Полтаві по вул. Фрунзе, що також належить до комунальної власності і суміщається з напрямками доріг загального користування державного значення (постанова від 13.06.2016 року у справі N? N? 554/14547/14-ц), дійшов аналогічного висновку, що належним відповідачем є саме Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради.
Рішенням Полтавської міської ради четвертої сесії сьомого скликання від 27 квітня 2016 року «Про затвердження у новій редакції статуту Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради збільшено статутний капітал КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради, затверджено у новій редакції статут підприємства (далі - Статут). 
Згідно з п. 1.4 Статуту підприємство підпорядковано Управлінню житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, здійснює догляд та утримання об`єктів благоустрою зеленого господарства (п. 2.4.4), поточний ремонт зелених насаджень (посадка і видалення дерев, відновлення газонів, садінні квітів, тощо) міста (п. 2.4.6); капітальний ремонт зелених насаджень (посадка і видалення дерев та кущів, влаштування та відновлення газонів та квітників, квіткове оформлення, тощо) міста (п. 2.4.9); обрізування та видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев (п. 2.4.10). 
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено місцевим судом згідно з Актом № 1315 від 26.11.2018 обстеження зелених насаджень за адресою: м. Полтава, перехрестя вулиць Степового Фронту – Грушевського, 1 дерево верби (вік - біля 45, висота – біля 45 м, діаметр стовбура на висоті 1,3 метра від землі – 35 см) було визнано таким, що перебуває в незадовільному стані – пошкодження стовбура, має нахил на пішохідну та проїзну частину та своїм станом становить загрозу майну, життю та здоров`ю людей, підлягає видаленню, тобто, згідно з нормами вищевказаного законодавства визнано аварійним.
Відповідно до положень наведеного вище Порядку видалення земельних насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у місті Полтаві, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єктах благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта обстеження зелених насаджень. У процесі ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації, а також у разі, коли стан зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян чи майну громадян та/або юридичних осіб, видалення зелених насаджень здійснюється негайно з подальшими оформленням акта обстеження зелених насаджень.
Як вірно констатовано місцевим судом, матеріали справи не містять доказів, що вказане аварійне дерево було видалене станом на час настання з позивачем події 24.07.2019, з дотриманням процедури та строків, передбачених вказаним вище Порядком.
Також матеріали справи не містять доказів, що Комунальне підприємство «Декоративні культури» Полтавської міської ради станом на час настання з позивачем вказаної події було балансоутримувачем зелених насаджень за адресою: м. Полтава, перехрестя вулиць Степового Фронту – Грушевського.
Посилаючись в апеляційній скарзі на те, що балансоутримувачем, і, відповідно, належним відповідачем у справі є ФОП ОСОБА_4 , у користуванні якої на момент настання з позивачем вказаної події перебувала земельна ділянка, на якій знаходилось дерево верби, гілка з якого впала на позивача, представником скаржника до апеляційної скарги не було надано належних доказів, що УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради відповідно до Порядку видалення земельних насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у місті Полтаві надавалось доручення ФОП ОСОБА_4 на його видалення до чи після складення 26.11.2018 Акту обстеження № 1315. 
Крім того, як встановлено місцевим судом з листа Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради від 12.09.2022 року № 340, після події, що сталась з позивачем, роботи по видаленню верби за адресою: м. Полтава, перехрестя вулиць Степового Фронту – Грушевського були проведені саме КП «Декоративні культури» на підставі доручення Управління житлово-комунального господарства від 25.09.2019 року № 010602.203/2329 (а.с. 62 том 1).
З огляду на фактично встановлені у даній справі обставини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що саме УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради є відповідальною особою за спричинену позивачу шкоду та збитки, завдані внаслідок неналежного здійснення своїх повноважень у сфері благоустрою міста.
Посилання скаржника в апеляційній скарзі на постанову Верховного Суду від 11.11.2019 у справі № 554/2432/15-ц апеляційний суд відхиляє, оскільки правовідносини у даній справі і справі, що переглядається, не є подібними. За фактичними обставинами справи № 554/2432/15-ц майданчик, на якому позивачем було здійснено стоянку власного автомобіля, який було пошкоджено падінням на нього дерева, був прилеглий до території нежитлового будинку, що перебував в оренді ГТУЮ в Полтавській області, яке, відповідно до умов договору оренди, як орендар, взяло на себе зобов`язання утримувати в належному стані територію, прилеглу до об`єкту оренди. У справі, що переглядається, встановлено інші фактичні обставини, що не є подібними до обставин цієї справи.
Щодо клопотання скаржника про прийняття нових доказів, долучених до апеляційної скарги, які не були предметом дослідження судом першої інстанції, апеляційний суд зазначає наступне.
Згідно з частиною третьою статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
До апеляційної скарги представником УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради були подані наступні письмові докази: договір особистого строкового земельного сервітуту від 11.06.2015, укладений між Полтавською міською радою та ФОП ОСОБА_4 та додатки до нього: кадастровий план земельної ділянки № 5310137000:18:008:0529, схема розміщення земельної ділянки; фотознімки.
Неможливість їх подання до суду першої інстанції скаржником обґрунтована тим, що позивач у справі приховав ту обставину, що поряд з територією місцезнаходження дерева, гілка з кого впала на нього, була влаштована тимчасова споруда - торгівельний павільйон « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який належав ФОП ОСОБА_3 , оскільки на наданих позивачем до позову фотокартках не було видно цієї споруди, а також, що позивач заявляв клопотання про витребування доказів у справі, яке суд першої інстанції залишив поза увагою.
Апеляційний суд вважає, що вказані обставини не свідчать про об`єктивну неможливість відповідача - УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради, подати ці докази до суду першої інстанції.
Згідно з вимогами частини п`ятої статті 81 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Відповідно до частини другої статті 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради є відповідачем у справі і мало змогу подати ці докази до суду першої інстанції разом із відзивом на позовом, або обґрунтувати неможливість їх отримання та заявити про їх витребування судом у Полтавської міської ради, яка також була залучена до участі у справі в якості співвідповідача.
УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради було обізнано про місцерозташування дерева, гілка з якого впала на позивача, тому, незалежно від зображення на фотокартках мало змогу надати свої докази на підтвердження схеми розташування зелених насаджень за вказаною адресою, кадастрового номеру земельної ділянки і її фактичного користувача (балансоутримувача). 
Вказаним процесуальним правом УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради не скористалось у передбаченому законом порядку.
Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. 2 ст. 13 ЦПК України)
Згідно з принципом змагальності у цивільному судочинстві збирання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України).
Кожна сторона самостійно реалізовує свої процесуальні права та обов`язки на власний розсуд і самостійно несене ризики їх реалізації.
Реалізація своїх процесуальних прав стороною позивача у даній справі не звільняла УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради, як відповідача у справі, від обов`язку добросовісно та своєчасно користуватись своїми процесуальними правами щодо збирання та подання доказів на підтвердження власних доводів і заперечень.
Враховуючи викладене, долучені УЖКГ виконавчого комітету Полтавської міської ради до апеляційної скарги докази, що не були предметом розгляду суду першої інстанції, до уваги апеляційним судом не приймаються та їх оцінка апеляційним судом не здійснюється.
Щодо доводів апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Апеляційний суд не приймає до уваги доводи апеляційної скарги Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради про те, що судове засідання у справі 23.09.2024 проведено судом першої інстанції за відсутності представника Полтавської міської ради, оскільки Полтавською міською радою рішення суду першої інстанції не оскаржується.
Щодо доводів апеляційної скарги про проведення судом першої інстанції судового засідання 23.09.2024 за відсутності представника Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, колегія суддів апеляційного суду, дослідивши матеріали справи, зазначає, що представник Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради був належним чином повідомлений судом про розгляд справи 23.09.2024, про що в матеріалах справи наявне
рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 26.08.2024 (а.с. 115 т. 3) та довідка про доставку електронного документу (судової повістки про виклик у судове засідання 23.09.2024) до електронного кабінету 21.08.2024 3:00:09 (а.с. 114 т. 3).
Згідно зі ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до пункту першого частини третьої вказаної статті якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Враховуючи те, що Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради було належним чином повідомлене про судове засідання 23.09.2024 та про причини неявки свого представника у судове засідання суд не повідомляло, 
неявка представника Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради у судове засідання 23.09.2024 не перешкоджала розгляду справи судом першої інстанції.
Також є необґрунтованими доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норми ч. 4 ст. 223 ЦПК України, яка передбачає, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), оскільки заочне рішення судом першої інстанції у справі не виносилось.
Враховуючи вищевикладене, доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухвалення рішення не знайшли свого підтвердження.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи те, що рішення місцевого суду ухвалене з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, підстави для його зміни чи скасування відсутні.
Оскільки в задоволенні апеляційної скарги необхідно відмовити, підстави для відшкодування судових витрат, понесених скаржником під час апеляційного розгляду справи, - відсутні.
Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 374, статтями 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу Управління житлово-комунального господарства Полтавської міської ради – залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду м. Полтави від 23 вересня 2024 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.
У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 30 квітня 2025 року.

Головуючий суддя                                                 Т.В. Одринська

Судді                                                                 О.О. Панченко

В.П. Пікуль