УХВАЛА

25 квітня 2025 року 
м. Київ

справа №990/179/24
адміністративне провадження №П/990/179/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Тацій Л.В., перевіривши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Білоуса Віталія Олеговича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі № 990/179/24 за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, третя особа - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів, про визнання протиправним і скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
23.05.2024 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як до суду першої інстанції із позовною заявою до Вищої ради правосуддя, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Вищої ради правосуддя від 04.04.2024 №  1022/0/15-24 "Про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 21.06.2024 №  122-дп-23 про закриття дисциплінарного провадження стосовно прокурора Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_1 та прокурора Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_2".
Ухвалою Верховного Суду від 29.05.2024 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи колегією суддів у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
24.04.2025 на електронну пошту Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Білоуса В. О. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.
Перевіряючи вказану заяву на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про наявність підстав для її повернення без розгляду з огляду на таке.
Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). 
Відповідно до частин першої, четвертої, шостої та восьмої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. 
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Відтак процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.
Відповідно до підпункту 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України..
04.09.2021 в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.
Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.
Також повідомлено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.
З 05.10.2021 офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.
Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення № 1845/0/15-21), підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.
Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
Пунктом 10 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для окремих категорій суб`єктів визначається процесуальним законодавством.
Стосовно зазначеного Велика Палата Верховного Суду сформувала висновок у своїй постанові від  13.09.2023 у справі № 204/2321/22, де, зокрема, зазначила: «… 7.52. Вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі….».
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи (визначених пунктом 10 Положення №  1845/0/15-21 та відповідно частиною шостою статті 18 КАС України) до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням кваліфікованим електронним підписом учасника справи з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».
Судом встановлено, що заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі № 990/179/24 надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а на електронну адресу Верховного Суду та підписано кваліфікованим електронним підписом представника позивача - адвоката Білоуса В. О., про що свідчить протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.
Разом з тим, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що клопотання у цій справі подано адвокатом, який в силу приписів статті 18 КАС України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в обов`язковому порядку та подавати процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Наведене дає підстави стверджувати, що представник позивача - адвокат Білоус В. О. використав спосіб звернення до Верховного Суду із заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Відповідно до частини другої статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
За наведених обставин, подану представником ОСОБА_1 - адвокатом Білоусом В. О. заяву про проведення судвого засідання в режимі відеоконференції необхідно повернути без розгляду.
Керуючись статтею 18, частиною другою статті 167 КАС України,
УХВАЛИВ:
Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Білоуса Віталія Олеговича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі № 990/179/24 повернути заявнику без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

Л.В. Тацій,
Суддя Верховного Суду