УХВАЛА

10 квітня 2025 року
м. Київ

справа №520/31366/24
адміністративне провадження №К/990/13195/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Білак М.В.,
суддів: Желєзного І.В., Мельник-Томенко Ж.М.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року у справі №520/31366/24 за позовом ОСОБА_1 до Октябрського районного суду м. Полтави про визнання бездіяльності протиправною та стягнення моральної шкоди,
У С Т А Н О В И В:
У листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Октябрського районного суду м. Полтави, у якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність відповідача у не направленні позивачу повідомлень за його скаргами від 05 вересня 2023 року та 27 жовтня 2023 року, чим не дотримався своїх обов`язків за частиною другою статті 19, статті 40, частиною першою статті 68 Конституції України, абзацем 7 частини першої статті 19 Закону України «Про звернення громадян» та істотно були порушені права і інтереси позивача, як учасника кримінального провадження у судовій справі №554/6405/19;
- постановити окрему ухвалу про можливу наявність в протиправній бездіяльності винних посадових осіб відповідача ознак кримінального правопорушення за статтею 367 КК України, яку направити Генеральному прокурору для проведення перевірки та прийняття рішення згідно КПК України;
- стягнути з відповідача на користь позивача: відшкодування за завдану моральну шкоду - 900000 грн; витрати, з урахуванням інфляції, пов`язаних з розглядом справи, попередній розмір яких буде складати - 1000 грн.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подачі до суду:
- документу про сплату судового збору на суму 2422,40 грн (1211,20 грн х 2) за вимоги немайнового та майнового характеру або докази звільнення особи від сплати судового збору;
- уточнену позовну заяву в якій вказати: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відносно відповідача, реєстраційний номер облікової картки платника податків - позивача у випадку якщо через свої релігійні переконання позивач відмовився від прийняття РНОКПП та офіційно повідомив про це відповідний контролюючий орган, необхідно надати докази на підтвердження вказаних обставин - відмітку у паспорті), та за наявністю: номери засобів зв`язку, адрес електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача з урахуванням вимог пункту 2 частини п`ятої статті  160 КАС України;
- належним чином завірені копії скарг від 05 вересня 2023 року та 27 жовтня 2023 року та докази їх надсилання на адресу відповідача;
- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин пропуску такого строку;
- докази реєстрації місця проживання позивача на території Харківської області.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року, позовну заяву повернуто позивачу. Роз`яснено позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
28 березня 2025 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року у справі №520/31366/24. Заявник, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду вирішення питання про відкриття позовного провадження.
Під час вирішення питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.
Положенням частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі  - КАС України) передбачено, що до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору. 
Подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 КАС України, оскільки у порушення вимог частини четвертої статті 330 КАС України скаржником до касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору. 
Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Під дію зазначеної норми підпадають ухвали місцевих адміністративних судів, визначені частиною другою статті 328 КАС України, та прийняті за результатом їх апеляційного перегляду постанови апеляційних адміністративних судів, а також ухвали апеляційних адміністративних судів, наведені в частині третій зазначеної норми процесуального закону.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» установлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 гривні.
Отже, заявнику потрібно сплатити судовий збір у розмірі 3028,00 грн.
Реквізити для сплати судового збору: «Отримувач коштів ГУК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача, Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN), UA288999980313151207000026007, Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом___(ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір. Банківські реквізити для перерахування коштів в іноземній валюті до Державного бюджету України, у тому числі й для сплати судового збору за подання до Верховного Суду заяви про перегляд рішення, розміщено на сайті Державної казначейської служби України. У графі «Призначення платежу» обов`язково необхідно вказати: *;101;22030102 (код класифікації доходів)___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом __(ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір».
У поданій касаційній скарзі міститься клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.
Вирішуючи клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору колегія суддів виходить із такого.
За змістом частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
На підставі положень частини другої цієї ж статті визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач стверджує, що ніде не працює та ніяких доходів не має, через що імовірна сума сплати судового збору за подання касаційної скарги для нього може бути надмірною і сплатити її буде не в змозі. При цьому зазначає, що до клопотання додається копія відомостей про виплачені доходи у 2024 році.
Колегія суддів зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Одночасно, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.
Проте, матеріали касаційної скарги не містять копії відомостей про виплачені доходи у 2024 році. Тобто, позивачем не надано доказів, з яких можна зробити висновок, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або доказів скрутного майнового стану.
Враховуючи викладене, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, за правилами статей 169, 332 КАС України касаційну скаргу необхідно залишити без руху з установленням заявнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі, або належні докази про звільнення від сплати судового збору.
На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 44, 169, 248, 330, 332 КАС України,
У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2025 року у справі №520/31366/24 за позовом ОСОБА_1 до Октябрського районного суду м. Полтави про визнання бездіяльності протиправною та стягнення моральної шкоди залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                          М.В. Білак

                                                                                          І.В. Желєзний

                                                                                          Ж.М. Мельник-Томенко